406 76 



en Høide af 2500 til'i500Fod al'Kge, som næsleii ullu hore til den Gni[»i)u iil' Underslæglen 

 Cerris, hvis Blade ere braaddet-tandede, nemlig Q. Branlii, ooplwra, rosea, regia og Persica. 



\ den sydvestlige Del af Persien, Nordvest for Schiras, fandt Kotschy paa den 

 1 1000 Fod høie Kiih-Daëna Q. Persica herskende mellem 4000 og 6000 Fod. Over Ege- 

 bæltet fandtes en Busk-Region bestaaende af Lonicera Persica, Tragacanlh-Buske og Um- 

 belliferer {Dorema, Ferula) (Wiegmanns Archiv I S-i 6, p. 436). 



Palæstina danner Sydgrændsen for dette Gebet mod den arabiske Ørken. Sydpalæ- 

 stina hæver sig terrasseformig i Veiret til en Høide af 3000 Fod. Det er et fuldstændigt 

 Bjergland, skovklædt paa sin vestlige Heldniug og forsynet med en i September indtrædende 

 Regntid, saa at det staaer i skarp Modsætning til den tilstødende Tange ved Suez, som 

 er flad og har en ørkenagtig Karakler. Skovene bestaa her af Fistacia Palæstina , Geltis 

 orientalis, Quercus Calliprinos var. Palæstina, Eleagnus angustifolia, Morus nigra og alba, 

 OleaEuropæa, Zizyphus Spina Christi og i Floddalene af Populus Euphratica., Salix Baby - 

 lonica og Fraxinus Syrien. Paa Toppen (c. 3000 Fod) af Bjergene, som omgive Byen 

 Hebron, der ligger i en Høide af 26.50 Fod — ifølge Kotschy en af de yndigste Egne i 

 Orienten — fmdes Fyrreskove [Pinus Brutia). I Nærheden af Byen Hebron er der et Ex- 

 emplar af den nysnævnte Egeart, der er bleven berømt ved sin Størrelse og betegnes som 

 Abrahams- eller Mamre-Egen. Stammen har 22 Fod i Omfang og bærer en kolossal Krone, 

 som til den ene Side breder sig 83 Fod og til den anden 49 Fod fra Stammen. I den 

 nordlige Del af Palæstina, paa Bjerget Tabor, voxer en anden for Palæstina eiendommelig 

 Egeart (Q. Ithahurensis)'*). 



De lappetbladede Eges og Bøgens Gebet. 

 [Quercus, Lepidobalaims, Eulepidobalanus, § lobatæ). 



Dette Gebet indbefatter den største Del af Europa Nord for Pyrenæerne, Alperne 

 og Balkan og indtager i Sydeuropa og Lilleasien et Bælte paa Bjergene, som gradvis hæver 

 sig til større Høider og sydligst ligger mellem 4000 og 6000 Fod. Som bekjendt falder 

 den Nord for de høie Bjergkjæder liggende Del af Europa i tre store naturlige Hovedpartier: 

 det nordeuropæiske Holland (den skandinaviske Halvø og Finland), hvortil slutte sig 

 Skotland og den vestlige Del af England samt Irland og Bretagne, de mellemeuropæiske 

 Bjerge og et mellem disse to Parlier liggende Lavlandsbælte. Det er dette Lavlands- 

 bælte, som her især kommer i Betragtning; thi det er her, at delte Gebets Arter af Ege- 

 familien have deres egentlige Hjem. 



*) Kotschy: Umrisse von Südiialästina im Kleide der Krûlilinssflora (Verhandl. der K. K. zool.-botan. 

 Gesellschaft in Wien. Jahrg. 1861). 



