410 80 



endog til over 5000 Fod). Hvad Bøgens Udbredning i østlig Retning paa de tilsvarende 

 Bredegrader angaaer, da danner den i Forbindelse med Avnbog, Ædelgran og Birk Skove 

 indtil en Høide af 2500 Fod paa Bjergene omkring Wiener-Bækkenet (Regensb. Flora 1852. 

 456). Paa Pilis-Vértes Bjergene i Ungarn er Bøgen udbredt fra 600 Fod (paa Nordsiden 

 og fra 900 Fod (paa Sydsiden) indtil Toppen (2000 Fod), og den er her imod Sædvane 

 almindeligere paa Trachyt- end paa Kalkbjergene. I Bosnien danner Bøgen Skove i For- 

 bindelse med Pinus Laricio og P. sylvestris mellem 3000 og 4000 Fod. I Galizieu bar 

 Bøgen en meget almindelig Udbredning, dels i rene Bevoxninger, dels blandet med Ædel- 

 gran og Rødgran, navnlig paa den nordlige Skraaning af Karpatherne danner Bøgen ud- 

 strakte Skove og stiger paa Tatra op til 3800 Fod. Paa de til Vallakiet grændsende Dele 

 af Karpatherne gaaer Bøgen op til 4150 Fod. I Skovene paa Sydsiden af Krim spiller 

 Bøgen en underordnet Bolle. Paa Kaukasus derimod hører Bøgen til de herskende Træer 

 i Skovene mellem 1800-4200 Fod og paa Elbrus mellem 2400— 6000 Fod. Bøgen danner 

 i den nordlige Del af Schweiz, der bestaaer af Molasse, Kalk og Skifer, Hovedbestand- 

 delen af Løvskovene, men forsvinder næsten ganske paa de af krystallinske Bjergarter dan- 

 nede Centralalper, mangler i Oberbiinden, paa St. Gothard og i Obernwüllis , medens den 

 igjen optræder i større Bevoxninger i Unterwalhs. Paa Alpernes sydlige Affald findes den 

 navnlig i Kanton Tessio. I den nordlige Del af Schweiz gaaer den sædvanlig op til 4250 

 Fod, men dens øvre Grændse er meget afhængig af Bjergskraaningernes Retning mod Solen; 

 paa sydlige Skraaninger gaaer den til 4550 Fod, paa vestlige og østlige til 4270 Fod og 

 paa nordlige til 3900 Fod, saa at der er en Forskjel af 650 Fod mellem de sydlige og 

 nordlige Heldnioger. I Kanton Tessin erstaltes den i det lavere Bælte af Kastanien og 

 voxer her kun mellem 3850 og 4660 Fod (Heer: Beiträge zur Pflanzengeographie i Mit- 

 theil, aus dem gebiete theor. Erdkunde, I, 3). — Hvad Bøgens Udbredning Syd for Alperne 

 angaaer*), da hører den til Italiens almindeligste Bjergtræer, men mangler altid i Lavlandet. 

 Paa Alpernes Sydside forekommer Bogen mellem 2000 og 6000 Fod (hist og her til 5500 

 Fod). Paa Apenninerne hæver Bøgens Bælte sig gradvis mod Syd fra 2500—5500 Fod til 

 3000—6000 Fod og i de sydligste Dele til 3500—6500 Fod. Medens Bøgen paa Alperne 

 ofte voxer i Selskab med Naaletræer, danner den paa Apenninerne sædvanlig rene Bevox- 

 ninger eller er i den nedre Del af Bæltet blandet med Kastanien. Omtrent fra 4000 Fod 

 bliver Bøgen lav og nedliggende. Paa Corsica ligger der ifølge Link (Bol. Zeit. 6. 669) 

 oven over Fyrrebæltet [Pinus Laricio) et Bælte af Bog, bestaaende af Træer, der have lige 

 saa anseÜK Væxt som Bøgen paa Wordtydsklands Sletter. I Spanien forekommer Bøgen i 

 den nordlige Del mellem InOu og 4500 Fod, men kun hist og her i den centrale Del 



Schouw: De !;(^Oi;ni(l.skc ui; hi.stniisko Korliiilil, smii de ilulicnskt' Tiippr al' ICgoliuniliei] liciiibvile 

 iVid. Sulsk Skiill. r, I!. I H(l. Kl). 



