414 84 



Arier {Q. sessüifiora^ pubescens, Farnetto) en. meget viglig Rolle som skovdannende Træ 

 fornemmelig poa de afsondrede Bjergsystemer, som ligge Vest for Apenninerne, især hvor 

 de danne platea'uaglige Strækninger (Schouw). Paa Alpernes sydlige Affald forekommer 

 Sommer-Egen i Kastaniens og i den nedre Del af Bøgens Bælte, til 3000 — 3500 Fod. I 

 Apenninerne stiger den sjelden til større Høide; kun i de sydligste Egne til 3500—3600 

 Fod og paa Ætna til 5000 Fod. I Østerrig, navnlig i hele Ungarns Lavland, hører Egen 

 til de herskende Træer, danner mange Steder rene Bevoxninger og opnaaer navnlig paa det 

 tertiære Bakkeland en anselig Størrelse; den gaaer sjeklen op over 2000 Fod (Pokorny). 

 Her voxe almindelig i Forbindelse med Sommer- Egen Q. sessiliflora , pubescens og Q. con- 

 ferta (især almindelig i Serbien), hvis Frugter næsten ere lige saa velsmagende som Ka- 

 staniens (Neilre ich). Desuden angives \\t\'[v^Q.filipendula(\iQ\. l&W.. \?)^^,^. hiQ), strigosa 

 Wierzb., fructipendula BK., menesiensis Kit., spicata Kit., verlesiensis Kit., cuneata Kit., 

 Former, der neppe kunne hævde deres Arlberettigelse. I Galizien ere baade Sommer- og 

 Vinter-Egen udbredte over hele Landet,- paa Sletten og de lavere Bjergskraaninger, dels 

 indblandede, dels i smaa rene Bevoxninger (Herbich). I Bosnien ere Egeskove almindelige 

 mellem 1800 og 3000 Fod (Sendtner). I Banalet, Serbien og Vallakiet indtage Egene 

 store Strækninger langs med Donauen , men i Begelen kun som Buske. I Tyrkiet voxer 

 Sommer-Egen mellem 1200 og 4000 Fod (Grisebach). I Grækenland spille Egene af 

 denne Gruppe samme Rolle som i Italien; forekomme indblandede eller i smaa Grupper 

 over hele Landet indtil en Høide af 3000 Fod. Kun sjelden danne de større rene Bevox- 

 ninger, som i Arkadien, Elis, Akarnanien, i Dele af Phtiotis og paa Eubøa (Heldreich). 

 Ogsaa i Lilleasien have de lappetbladede Ege en stor Udbredning og stige hist og her op 

 til 5000 — 6000 Fod. Q. pedunculata optræder her i særegne Former (Q. -4»-»ie«iaca Kotschy, 

 var. petiolaris) og her forekommer en meget nærslaaende Art (Q. Haas). Ogsaa Q. sessi- 

 liflora viser sig her i egne Skikkelser {Q. pseudolscharukensi's Kotschy, Q. Dshorochensis 

 C. Koch) og ligeledes Q. pubescens [Q. brecifolia Kotschy), og her komme egne Arter til 

 [Q. vulcanica, Q. Cedrorum). Paa Kaukasus voxe Q. pedunculata, pubescens og sessih'fiora 

 indtil en Høide af 2400 Fod, og sidstnævnte stiger tilligemed Q. macranthera i Provindsen 

 Talüsch op til 6000 Fod. 



Vinter-Egen (Q. sessiliflora) synes at have sit egentlige Hjem i Tydskland*). 

 I Lavlandet forekommer den blandet med Sommer-Egen, men denne er dog her saa over- 

 veiende, at den udgjør "/lo af Egeskoven (Har ti g); men jo høiere man stiger, desto mere 

 vil man finde, at Vinter-Egen træder i Sommer-Egens Sted, og i Nord- og Mellemtydskkind 

 gaaer den 4—500 Fod, i Sydlydskland 600—1000 Fod høiere op paa Bjergene end sidst- 



*) Den liar lier ogsaa mange Navne: Deutsche Eiche, Steineiche, Wintereiche, Bergeiche, Späleiche, 

 Weiseiche, Trufeiche. 



