422 92 



Bornholm hører i naturhistorisk Henseende, baade efter sine geognosliske For- 

 hold og Plantevæxten, til Sverrig. Ved Rø paa Nordsiden af denne har Skoven en hel 

 nordisk Karakter. Her findes en smuk ren Bevoxning af Birk; Bunden er dækket af et blødt 

 Mostæppe, og Underskoven bestaaer næsten udelukkende af høie ranke Ener. Andre Steder 

 dannes Skovene af Quercus jtedunculata , og især af Q. sessihßora, Carjnnus , Populus 

 tremula, Acer jjlatanoides, Ulmus monfana, Fiaxinus, Tilia -par vi folia, men mest karakteri- 

 stisk for Bornholms Trævæxt er det, at Sorbus Scandica, der har sit egentlige 

 Hjem iSverrig, her er almindelig, medens den ellers ikke findes i Danmark, 

 og at Bøgen, der er det herskende Skovtræ paa de danske Øer, mangler her. 

 Bornholm er overhovedet Sorèws-Arternes Hjem; thi her voxer ogsaaÅ'. ^na, som ligeledes 

 mangler i den øvrige Del af Danmark, og S. iormitialis, som kun er kjendt fra et Par Loka- 

 liteter udenfor Bornholm. 



Hvad Norges Plantevæxt angaaer, maa det først udhæves, at der paa Grund af de 

 navnlig paa Vestsiden herskende klimatiske Eiendommeligheder ikke er noget andet Sted 

 paa Jorden, som paa tilsvarende Bredegrader frembyder saa gunstige Betingelser for Plante- 

 væxten. Medens den milde Vinter fremkalder Forhold i det saakaldte Krisltorn-Bælte (Ilex- 

 Regionen), som minde om langt sydligere Landes stedsegrønne Plantevæxt, bevirkes ved 

 Sommerens lange Dage en Intensitet af Varme og Lys, der i flere Henseender har en 

 hoist eiendoramelig Indflydelse paa Plantevæxten. De enaarige Planter afslutte saaledes i 

 overordentlig kort Tid deres hele Udvikling, hurtigere end under langt sydligere Bredegrader. 

 Bygget modnes paa 70° (ved Alten) i Løbet af 9 Uger, og man vil endog have iagttaget 

 at Frøene af forskjellige Kulturplanter (navnlig Ærter og Bønner) blive større, faa en mør- 

 kere Farve og at saavel disse som Frugterne faa større Aroma, hvorimod de kvælstof- og 

 sukkerholdige Sloffer udvikles i ringere Mængde. Disse Egenheder maa fornemmelig 

 skyldes Lysets storre Intensitet*). I de snevre af store Fjeldvægge indesluttede Dale 

 hersker der om Sommeren en næsten tropisk Varme, saa at disse Dale ligne naturlige 

 Drivhuse. Dette i Forbindelse med den milde Vinter bevirker, at ikke alene de vildtvoxende 

 Træer endnu paa 61 — 62^ opnaa mærkværdige Dimensioner, men at ogsaa Frugttrædyrk- 

 ningen her .kan staa paa et høit Trin. Asken kan her have en Høide af 100 Fod og 

 14 Fod i Omfang i Brysthøide, Aspen 58 Fod og Stammen !1 Fod i Omfang, Birken 70 

 Fod og 17 Fod i Omfang noget over Roden. Af Egen er et Exemplar (»Hallands-Egen«) 

 bekjendt, som i en Alder af 120 Aar havde en Høide af 81 Fod og Stammen i Brysthøide 

 H Fod i Omfang. Sogn er berømt for sine herlige Frugthaver. Ferskener, Aprikoser og 

 Vindruer modnes næsten aarlig paaLævæg; Kjærnefrugterne opnaa her en sjelden Fuldkom- 

 menhed, og den vilde Morel {Cerasus avium) dækker store Strækninger. 



*) Sctiübeler: Die Culturpflanzen Norwegens. 18(i2. 



