95 425 



(»Lavlandsbirken«) gaacr til den sydligste Del af Tronhjem Stift. B. ghitinosa (»Høilands- 

 birken») til 70° ligesom Alnus i'ncana. Enen, der her underliden opnaaer en Høide af 25 

 Fod, Stammen 6 — 7 Fod i Omfang, og bliver 6 — 800 Aar gammel, gaaer til Magere. — Sko- 

 venes Netto-Udbj'lte ansloges i 1865 lil 4 Millioner lidr. 



Danmark*) maa betragtes som et nordligt fremspringende Parti af den mellem- 

 europæiske Slette, men som havomsluttel har denne Del en selvstændig Karakler, lige- 

 som Danmark ogsaa paa Grund af denne sin Beliggenhed til alle Tider har bevaret nationalt 

 og politisk Selvstændighed. Danmark staaer i Modsætning til Nordtydskland ved sit Øklima, 

 og denne klimatiske Forskjel har sit Udtryk i Trævæxten, dels derved at Bøgen her 

 fuldstændigere end andetsteds har gjort sig til Herre over Jordbunden paa 

 de andre Træers Bekostning, dels ved den almindelige Udbredning (i den 

 vestlige Del af Landet) af en saa udpræget Økli matplante som Kristtornen, 

 medens de skovdannende Naaletræer, Fyr og Gran, fuldstændig ere blevne 

 fortrængte i den historiske Tid som vildtvoxende. 



Danmark tæller 1330 Blomsterplanter, og af disse er der ikke en eneste, uden at 

 den jo ogsaa voxer i andre Lande. Plantevæxten er i det Hele saa ensformig, at et Areal 

 paa faa Kvadratmile i den større Del af Landet vil indeholde Hovedsummen af samtlige 

 Arter. Rostrup har saaledes vist (I. c, p. 461), at man ved at sammenligne hele Landet 

 med Laaland-Falster, med Laaland og med et Areal paa denne af 176 Tønder Land vil 

 finde, at medens Arealerne af disse forholde sig som 50,000:1444:1250:1, ville Arternes 

 Antal forholde sig som 2'''/4 : 2 : l'/s : 1. Denne Ensformighed gjør sig dog kun gjældende 

 paa Størstedelen af Øerne, og i sin Helhed betragtet viser Danmark tilstrækkelige Forskjel- 

 ligheder til at det derefter kan Inddeles i flere naturlige plantegeografiske Afdelinger. 

 Disse Vegetationsforskjelligheder bestemmes navnlig ved Jordbundsforholdene og ved de 

 Forskjelligheder i Klimaet, som ere afhængige af den mere østlige eller vestlige Belig- 

 genhed, medens den paa Bredegraden beroende Varmeforskjel spiller en mere underordnet 

 Bolle. 



Da Danmark med Undtagelse af de faa Punkter, hvor den underliggende Kridt- 

 dannelse træder op til Overfladen (Møen og Stevns Klint, Bolbjerg i det nordlige Jylland 

 o. fl. St.) bestaaer af Bullestensdannelsens løse Sand- og Lermasser, har det Vestsiden be- 



*) Hornemann: Bemærkninger angaaende Forskjeiliglieden af Vegetationen i Danmark. — J. Lange: 

 Om nogle danske Planters Fordeling og formodede Grændser for deres udbredning (Vid. Medd. nat. 

 For., 1849). — Schjatz: Bidrag til Bornholms Flora (s. S., 1850). — M. Lange: Den sydfyenske 

 Øgaards Vegetation (s. S., 1857). — Schjotz: Beretning om en bot. Reise i Slesvig (s.S., I860). — 

 Koch: Om Falsters Vegetation (s.S., 1862). — Rostrup: Lollands Vegetationsforhold (s.S., 1864). 

 — Mortensen: Nordsjællands Flora (Bot. Tidsskr., 1871). — Vaupell: De danske Skove, 1863. 



