426 96 



grændsende aabne stærkt bevægede Elav og de herskende voldsomme nordvestlige Vinde i 

 den historiske Tid fremkaldt store Forandringer og Omvæltninger, som have havt en 

 gjennemgribende Inddydelse paa Plantevæxtens Karakter. Vestenvinden, der har ført umaa- 

 delige Masser af Flyvesand, paa flere Steder milevidt, ind i Landet, begravende Huinerne af 

 forladte Byer og taarnende sig op til 50— 100 Fod hoie Bakker, skyldes den Klitbræmme, som 

 strækker sig langs Jyllands Vestkyst. Havet skyldes det Marskland, som navnlig i Siesvig 

 og Holsten indtager et bredt Bælte indenfor Klitterne, og som er opstaaet ved den i Slut- 

 ningen af hver Fiodtid afsatte fine Blaalerdynd (Slik, Klæg). Desuden har der i den Del 

 af Landet, som ligger Nord for en Linie mellem Nissumfjord og Nyborg fundet en gradvis 

 Hævning Sted, og herved og ved Tilskylniuger — Forandringer der endnu stadig fortsættes 

 — er Landets Areal bleven forøget. Saaledes har den Nord for Limfjorden liggende Del 

 af Jylland endnu i den historiske Tid bestaaet af flere adskilte Øer, Møen har været 3 Øer, 

 som ved Tilskylning er blevne forenede til én; Borreby, nu en uanselig Landsby midt inde 

 i Landet, var i Middelalderen en Sø- og Kjøbstad med sit eget Byvaaben*) — og lignende 

 Forandringer ere foregaaede andre Steder. De metereologiske Iagttagelser, som ved Land- 

 husholdningsselskabets Foranstaltning siden 1859 ere blevne foretagne paa forskjellige 

 Steder her i Landet, have allerede ledet til Resultater, som ere af Betydning med Hensyn 

 til den rette Forstaaelse af de plantegeografiske Forhold**). Uosslaaende Tabel viser 

 Middelvarmen i C° fra 10 forskjellige Punkter***). 



Da de jydske Stationer i Gjennemsnit ligge 17 Mile nordligere, end de paa Sjel- 

 land og Falster, synes Varmens Aftagen mod Nord at være Vio° for 5 Mil. Skaarupgaards 

 lave Aarsvarme antages at bero paa denne Slations høie Beliggenhed (200 Fod over Havet), 

 og den lave Aarsvarme paa Næsgaard hidrører udelukkende fra de to Foraarsmaaneder, 

 April og Mai, »og der kan nappe være Tvivl om, at Grunden hertil maa søges i, at Øster- 

 søen langsomt opvarmes om Foraaret paa Grund af den stærke Tilstrømning af Snevand 

 gjennem Uuslands og Sverrigs Floder«. Medens Aarsvarmen synes at være ens i Jylland 

 og Sjælland under samme Bredegrad (Slationerne: Landbohøjskolen, Silkeborg, Tarm), viser 

 der sig derimod i de forskjellige Aarslider og i de enkelte Maaneder udprægede Forskjel- 

 ligheder. Sjælland — Falster har saaledes 1° hoiere Sommervarme end Jylland (paa samme 

 Bredegrad); men Jylland har derimod en noget mildere Vinler. Sammenlignes de tre oven- 

 nævnte Stationer, viser det sig, at April til Juli har Silkeborg lidt koldere (•''/io°) end Tarm, 



*) Fogh: Geografislce Skizzer fra Mocn. 



**) Aarsberetning fra det Icongl. Landliuslioldiiingsselskabs metereologiske Comité og navnlig Femaars- 

 beretningen, udgiven 1807. 

 ***) Af de nedenfor nævnte Stationer ligger Hindholm to Mile Syd for Sova, Næsgaard paa Østkysten af 

 Falsler, Smidstrup l'/4 Mil Syd for Hjorring, Tarm 4 Mile Nord for Varde, Skaarupgaanl 1'/« Mil 

 Nord for Aarhus, Maibolg:iard i den sydlige Del af Als. 



