428 98 



navnlig om Sommeren, ikke finder Bekræftelse, naar man bruger Dagens IMiddelvarme til 

 Sammenligning«. »Næsgaard har fra August og Aaret ud en lidt høiere Temperatur end 

 Hindholm og en endnu betydeligere Overvægt over Landbohøiskolen, saa at Østersøens 

 Virkning paa Falsters Varmeforhold 1 Sammenligning med Sjællands netop bliver den samme 

 som Vesterhavels for Tarm og Silkeborg«. — »En Sammenligning mellem Middelvarmen af 

 de Klokkeslet, ved hvilke der aflæses (Kl. 8, 2 og 10), viser betydelige Afvigelser i Varmens 

 Svingninger i Løbet af Døgnet paa de forskjellige Stationer«. »Næsgaard har om Foraaret 

 og Sommeren en langt koldere Middag, men til Gjengjæld en varmere Aften end Hindholm, 

 og Grunden til det kolde Foraar paa Næsgaard er udelukkende en lav Varme Kl. 2 ; thi 

 selv i April, Mai og Juni har Næsgaard det varmt Kl. 10, skjøndt det ved Middagstid er 

 lo Grader koldere end paa Hindholm. Næsgaard har i Varmens daglige Gang Kystklima, 

 Hindholm Fastlandsklima; altsaa, medens Østersøens Indflydelse paa den ene Side i det 

 Hele og Store maa bøie sig for Vesterhavets, saa at Sjælland — Falster gjennem Aaret har 

 Fastlandsklima i Sammenligning med Jylland, saa fremtræder dens Nærhed paa den anden 

 Side ved de daglige Variationer og det i en saa kjendelig Grad, at det utvivlsomt maa kunne 

 spores paa Agerdyrkningsforholdene« og paa Plantevæxlen i Almindelighed. Viborg har 

 fra April og gjennem Sommeren Kl. 2 indtil tre Grader høiere Varme end Smidstrup, men 

 desuagtet bliver Aftenen koldest i Viborg, som her optræder i det Smaa med Ørkenens 

 Klima; men der er heller intet paafaldende i, at den mørke Hede, der til alle Sider om- 

 giver Viborg, kan medvirke til denne stærke Svingning, medens Søluften virker udjævnende 

 ved Smidstrup. Den længst fra Havel" liggende Station, Silkeborg, har det varmest Kl. 2, 

 selv den koldeste, Skaarupgaard, har det i et Par Sommermaaneder lidt varmere end Tarm. 

 Man kan efter disse Sammenligninger med temmelig stor Sikkerhed paastaa, at Sommer- 

 varmen i Jylland midt paa Dagen tager til, eftersom man fjerner sig fra Havet, hvorhos der 

 i Forskjellighederne mellem Skaarupgaard paa den ene, Tarm og Smidstrup paa den anden 

 Side, er en svag Antydning af, at Vesterhavets Indflydelse ogsaa paa den daglige Svingning 

 er den overveiende, saa at Vestjylland navnlig i de frugtbare Egne har en lavere Dagsvarme 

 end Østjylland, naar Afstanden fra Havet er ens. — Regnmængden er ens for Sjælland, 

 Falster og Østjylland, nemlig c. 21 Tommer, men noget større for Vestjylland, nemlig 23 

 Tommer, og denne Overvægt skyldes alene Efteraarsmaanederne. 



Naar man lægger Trævæxten*) til Grund for en plantegeografisk Inddeling af Dan- 



*) Danmark er et af de skovfattigste Lande i Europa og staaer i denne Henseende tilbage baade for 

 Holland og Storbiilannlen. Hele Europas Skovareal anslaaes til .51,000 D Mile, hvoraf alene paa 

 Rusland falder 34,000 D Mile. Skovarealet udgjor i Rusland af Totalarealet 37 pCt. , i Norge 38 

 pet., i Sverig 3'i pCt. , i de lleste andre Lande i Europa mellem 1.5 — 20 pCt. , i Holland og Stor- 

 britannien c. 7 pCt. , i Danmark 5 pCt. Skovarealet er fordelt paa folgende Maade mellem de for- 

 skjidlige Besiddere: 



