99 >529 



mark, bliver der følgende fem Bælter, som dog cre langt fra al være skarpt adskilte, men 

 tvertimod gaa gradvis over i hinanden. 



1) Det sydlige Bælte indbefatter den sydlige Del af Sjælland og Fyen, Møen, 

 Falster, Laaland, Langeland, Taasinge, Ærø og en Del mindre Øer. Rullestensleret er her 

 herskende. Laaland og Falster høre til de laveste og fladeste Egne i Landet, og Bakkerne 

 hæve sig kun et Par Steder til 130—140 Fod. Møen derimod naaer i sit høieste Punkt, 

 Aborrebjerg, 450 Fod, og langs med Sydvestkysten af Fyen løber et ved sine skjønne Ud- 

 sigter bekjendt Høidedrag, »de fyenske Alper«, hvor Træbjerg hæver sig til 403 Fod. — 

 De Egenheder i Plantevæxlen, som udmærker dette Bælte, ere følgende: 1) Egen har her 

 bedre end noget andet Sted i Landet kunnet holde Bøgen Stangen, navnlig paa de fede og 

 fugtige Lerjorder i den sydlige Del af Sjælland og paa Laaland, og her findes endnu store 

 rene Bevoxninger af dette Træ; 2) flere Træer forekomme enten alene her (Tili a grand if oKa, 

 Sorbus torminalis] eller have en meget større Udbredning end i de andre Bælter [Acer 

 Pscudoplatanus, A. cainpestre, Carpinus, Fraxinus, Tilia parvifolia); 3) flere Planter have 

 her deres Nordgrændse [Leonurus Marubiastrum , Linaria spuria, Brassica oleracea), og 

 mange gaa kun lidt længere mod Nord, saa at de mangle i Sverrig og Norge *) (Potentilla 

 Fragiastrum , Sorbus torminalis, Rubus vesfitus, Papaver Rhoeas, Atropa, Physalis, Inula 

 dysenterica, Crépis virens, Trincia, Dipsacus sylvestris, Iris spuria, Oagea arvensis, 

 Vulpia bromoides). Hertil kan endnu føies, at egentlige Heder ganske mangle, og Lyng, 

 Blaabær og andre Hedeplanter forekomme kun sparsomt i Moser; desuden giver det mildere 

 Klima sig tilkjende dels derved, at mange fra sydligere Lande indvandrede Lkrudsplanter 

 [Ranunculus arvensis, Pliilonotis, Neslia paniculata, Holosteum umbellatum, Valer ianella 

 denlata, Scandix Pecten, Linaria minor o. ti.) her have fundet et nyt Hjem, medens de 

 mangle eller ere sjelduere i de nordligere Egne, dels ved en frodigere Væxt af de i Haverne 



statsskovene indtage et Areal af 75,404 Tdr. Ld 



De offentlige Stiftelsers Skove 20,892 — 



Grevskabernes 38,225 — 



Baroniernes 17,329 — 



Stamhusenes 25,822 — 



Andre mindre Eiendomme 132,543 — 



Fideicommisgodserne 8,857 — 



Hele Landets Skovareal udgjør . . . 319,102 Tdr. Ld. 



Frederiksborg Amt er den skovrigeste Del af Landet; det har over 3G,000 Tdr. Ld. Skov, dernæst 

 følger Præstø, Maribo og Aarhus Amter, hvert med 32 — 33 Tdr. Ld. Skov. Her findes endnu i 

 Landet 145 D Mile, som hverken ere optagne til Skov eller Ager, men selv om dette Areal beplan- 

 tedes med Skov, vilde Danmark dog have langt mindre Skovland end de fleste andre Lande 

 (Lutken: Statistisk Beskrivelse af de danske Statsskove, 1870). 

 *) Rostrup 1. c. p. 74. 



54* 



