101 431 



hvori er indblandet Eg, Naur, Æini, Hyld, Benved, Vrietorn, Kornel, [lunderose, Slaaen og 

 Hvidtorn, og lier er det ogsaa, at de eneste vildlvoxende E\e:nplarer af Tilia grandifolia 

 forekomme. — Laaland har langs med sin sydvestlige Kyst en lang sandet Havstok, som 

 strækker sig fra Albuen til Kramnilse og fortsættes paa üredfjed med temmelig høie Klitter. 

 Paa denne Havstok, som tidligere har været adskilt fra Kyslen, idet Rodby- og INakskov- 

 Tjorde have slaael i Forbindelse med hinanden, voxe adskillige sjeldnere Planter (Brassica 

 oleracea, Libanotis montana, Erijngïnm maritimum, Crambe maritima, Silène metans o. 11.). 

 I*en laalandske Plantevæxts eiendommelige Karakter viser sig mest udpræget i den sydvest- 

 lige Del, som begrændses ved en Linie fra Ohnse Vig paa Nordsiden til Sydsiden midt 

 mellem Rødby og Nysted. Paa de lave side Lerjorder har Egen sin frodigste Væxt, Hveden 

 giver flere Fold end andre Steder her i Landet, og flere karakteristiske Planter optræde her 

 i Mængde (Leonurus Marubiastrum , Betotiica officinalis, Dipsacus sylvestris). Nordost for 

 den ovennævnte Linie strækker sig fra Birket Sogn til Nysted, fra Nordvest til Sydost, el 

 mere bakket og navnlig mod begge Endepunkterne mere sandblandet Bælle, indesluttende 

 alle S«er og Hedemoser paa Laaland*), og som derfor ogsaa især karakteriseres ved Hede- 

 moseplahler. — Laaland udmærker sig ved sine store og smukke Egeskove, og Vaupell 

 har vist (I.e. p. 151), at de laalandske Eges aarlige Tilvæxt i Tykkelse er forbausende stor 

 — medens den normale Tilvæxt er '/s Tomme, er den her i Alderen fra 10de til 70de Aar 

 ^h Tomme, og medens ISOaarige Eges Stammer pleie at være 2*/» Fod i Gjennemsnit, ere 

 de her ô Fod. I Guldborglands Skove opnaa Egene en Hoide af 90 Fod, og i Chrislians- 

 sædes Skove findes to Ege, hvis Stammer have 32 — 33 Fod i Omfang. I de laalandske 

 Egeskove er Linden (Tilia parvifoUa) ofte indblandet, og paa flere Steder talrige Pæretræer, 

 som her synes at være vildlvoxende. Desuden forekommer her Ælm og Ask og som 

 Underskov Bævreasp, Naur, Venved, Kornel, Slaaen, Hvidtorn og navnlig Hasselen, der paa 

 mange Steder danner uigjennemtrængelig Krat. »Største Delen af Skovene paa Laaland ere 

 dog Blandingsskove, i hvilke Bøgen er i stadig Tiltagen paa Egens Bekostning; i nogle 

 Skove, navnlig i den østlige Del, spiller Avnbøgen en betydelig Rolle, dels som Underskov, 

 dels selv dannende hele Skove; saaledes findes en Avnbøgskov (Roden) paa 800 Tdr. Land 

 ved Nysted" (Rostrup 1. c. p. 56). Paa Øen Skjælnæs i Maribosø findes en gammel 

 Birkeskov (Betula jmiescens) med Underskov af Hægebær, og ved Søen tælved sees mægtige 

 Fyrrestød, Levninger af de Fyrreskove, som i Urindvaanernes Tid dækkede Landet. I den 

 vestlige Del af dette Bælte spiller Egen en mere underordnet Rolle, ligeledes Avnbøgen og 

 Linden. Derimod udgjør Acer pseudoplatanus en væsentlig Bestanddel af næsten alle Skove 

 og er utvivlsomt vildlvoxende her (M. Lange), ligeledes ere Ask og Ælm hyppige og 

 Cerasus Avium, især paa Langeland, hvor den ved Hjortholm naaer en betydelig Størrelse 



Rostrup 1. c. p. 38 og 50. 



