438 108 



skov iKrogedalsvang) og i nogle Nord for denne liggende Skove (Valby- og Huragerhegn) 

 er der endnu en temmelig stor Rigdom paa Ege og herimellem flere af en anselig Stør- 

 reise; størst er Egenes Antal i Jægersborg Dyrehave, Charlottenlund, Ordrupskrat og Erme- 

 lund. Enkelte Ege have her Stammer med 18 — 23 Fod i Omfang i Brysthøide. De største 

 Ege i Nordsjælland findes dog ved Jægerspris, hvor Kongeegens, Storkegens og Snoegens 

 Stammer have henholdsvis 42, 36 og 26 Fod i Omfang. Medens den ostlige Halvdel af 

 Frederiksborg Amt er saa rig paa Skove, kan den vestlige Halvdel næsten betegnes som 

 skovløs. 



5) Det midterste Bælte indtager den midterste Del af Sjælland samt Østsiden 

 og Midten af Fyen. Jordbunden frembyder stor Ensformighed — Rullestensleret er her- 

 skende — og de smaa klimatiske Forskjelligheder, som gjøre sig gjældende i andre Dele 

 af Landet, spores ikke her. Det er derfor ogsaa den Del af Landet, som har den mindst 

 særegne Plantevæxt. Her findes ikke de Planter, som ere mest betegnende for Havets 

 Nærhed (som Kristtornen), og ligeledes mangle de Planter eller ere sjeldne, som tyde enten 

 paa et mere sydligt Klima (som Tilia grandifolia, Carpinus, Acer Pseudoplatanics) eller et 

 mere nordligt (som Betula verrucosa, Juniperus)] fremdeles ere de mange Hedevæxter ude- 

 lukkede herfra, og Marsk- og Klitvæxlerne indtage kun meget smaa Strækninger. Dog maa 

 her bemærkes, at paa de enkelte Punkter, hvor Kridlformationen træder op i Overfladen, 

 gjør den siu Indflydelse gjældende ved Tilstedeværelsen af kalkyndende Planter i større eller 

 mindre Mængde; saaledes i Fredskoven ved Alindelille {Orchis ustulata, Anacamptis pyra- 

 midalis, Ophrys Myodes, Cephalanthera grandiflora og ensifolia) og i Terkelskov ved Farum, 

 hvor Sallhoimskaiken kommer tilsyne (Botnjchium Lunaria). — Bogen er her aldeles over- 

 veiende i Skovene. Linden og Asken forekomme her langt almindeligere end i Nordsjæl- 

 land. 



De ydre Betingelser, som bestemme Væxtforskjellighederne i de ovennævnte fem 

 Bælter, kunne i Korthed sammenfattes paa folgende Maade: i det vestlige skovløse Bælte 

 ere de Jordbundsforskjelligheder, hvortil Klit-, Marsk- og Hedevæxten ere knyttede, frem- 

 kaldte ved Havets og Vindens Indvirkning; i det vestlige Skovbælte bero Plantevæxtens 

 Egenheder paa det bakkede Terræn med Heldning mod Øst. Vesterhavet kommer herved 

 til i Forbindelse med Kattegattet at indvirke paa en ganske anden Maade paa Plantevæxten; 

 det gjør nemlig her kun sin Temperatur udjævnende Indflydelse gjældende, hvilket viser sig 

 i Kristtornens, Taxens og flere Bregners Forekomst. I det nordsjællandske Bælte er det 

 Bunden (Ruliestenssand) i Forbindelse med et lidt kjøligere Klima og i det sydlige Bælte lige- 

 ledes Bunden (det fede, fugtige Ler) i Forbindelse med en lidt hoiere Temperatur, som giver 

 Plantevæxten sin særegne Karakter. Midtbæltets Mangel paa Eiendommelighed grunder sig 

 især paa dets centrale Beliggenhed og paa Jordbundens Ensformighed. 



