448 118 



Pinus montana, og lier forekommer Arnica monlana i stor Mængde *). — Paa Thiiringer- 

 wald, hvis hoieste Toppe hæve sig lil 3000 Fod, ere de hersiiende Skovtræer mellem 1500 

 og 2000 Fod Bøg og navnlig Rødgran. Bøgen er mest indskrænket til de beskyttede Dal- 

 skraaninger, medens Granen ogsaa er udbredt over de fritliggende Toppe; Bøgen fore- 

 kommer dog ogsaa her, men som Busk (til 2600 Fod). Ædelgranen danner kun paa enkelte 

 Steder smaa rene Bevoxninger, men forekommer næsten overalt indblandet i enkelte Exem- 

 plarer. Af og til optræde: Acer Pseudoplatanus, JJlmus, Garpinus, Populus tremula, Sorhus 

 aucuparia og Betula alba**). — Harzen hæver sig som et isoleret Bjerg op over Lav- 

 landet, faldende jævnt af mod Syd, men temmelig brat mod Nord, og bestaaer i sin største 

 Del af Graavakke, der slutter sig om Foden af to Granitkupler, af hvilke Brochen er den 

 hoieste (3508 Fod). Bogens Bælte gaaer op til 2000 Fod. Her forekommer ogsaa Eg, 

 Ahorn, Ælm, Lind og Frugttræer. Fra 2000 til 3200 Fod dannes Skovene af Rødgran. 

 Paa Brochen er der et lille Bælte af Fjeldvæxter {Anemone alpina, Hieracium alpinum. 

 Aster alpinum o. 1.) mellem 3200 og 3500 Fod. Grisebach søger vistnok med Rette 

 Grunden til den lave Trægrændse i den Formindskning af Sommervarmen, som bevirkes 

 ved den nærmere Beliggenhed ved Havet og den herskende nordvestlige Vind***). — Su- 

 deterne hæve sig i deres høieste Top, Altvater, til 4500 Fod. I det schlesiske Lavland, 

 som strækker sig langs med Nordostsiden af denne Bjergkjæde eller i Oderdalen, i Midten 

 af hvilken Breslau ligger (paa 360 Fod), bestaaer Skoven dels af Lovtræer, navnlig Sommer- 

 Egen, hvor Bunden er Ler — her voxer ogsaa Avnbøg, Ælm, Lind, Bævre- og Sort-Poppel 

 — men af Fyr, hvor Bunden er sandig. Egen gaaer op til 1500 Fod. Bøgen er det her- 

 skende Træ i det lavere Skovbælte og danner udstrakte rene Bevoxninger til en Høide af 

 1500 — 2000 Fod, forekommer dog endnu som Træ til 2700 Fod, men over denne Høide 

 kun som Busk. Som indblandede i Bøgeskoven optræde: Fraxinus, Garpinus, Ulmus, 

 Tilia parvifolia, Acer Pseudoplatanus, Alnus glutinosa, incana, Betida alba, og de 4 sidst- 

 nævnte danne hist og her mindre rene Bevoxninger. Mellem 2000 og 3000 Fod gjøre 

 Naaletræerne, Rødgran og Ædelgran sig mere og mere gjældende, indtil omsider Rød- 

 granen er eneherskende i det overste Skovbælte. Pinus sylvestris spiller en underordnet 

 Rolle; i en Høide af 1600 Fod danner den paa nogle Steder smaa Bevoxninger, gaaer 

 sjelden i større Partier til 2200 Fod, forekommer ellers i denne Høide kun indblandet og 

 mangler ganske i det øverste Skovbælte. Naar man nærmer sig de høieste Toppe, viser 

 der sig en paafaldende Forskjel mellem de mod Syd og de mod Nordvest vendende Skraa- 

 ninger; paa disse sidste vedUgeholde Træerne endnu en ret kraftig Væxt, og Bregnerne 



*) Gôppert 1. c. 



**) lise: Forstbotanische Wanderung in TliüringerwaU! (Vcriiandl. des botan. Vereins für die Provinz 

 Brandenburg, 1864). 

 ***) Die Vegetationslinien des nordwestlichen Deutschlands, p. SS 



