119 449 



optræde her med en næsten tropisk Yppighed. Aspidium Filix mas og Pteris aquilina 

 dække i mandshoie Exemplarer store Strækninger, og her findes ogsaa en større Rigdom 

 paa sjeldne Arter [Aspidium lobatum, Braunii). Paa Toppene forekomme endnu forkroblede 

 Rødgraner, men Sorius aucuparia og Vaccinium Myrtillus have her næsten fortrængt al 

 anden Plantevæxt, og især breder sidstnævnte sit ensformige 2 Fod hole Dække over alle 

 Toppe. Mærkeligt er det, at Pimis montana, som forekommer paa Bjergene baade Vest og 

 Øst for Sudeterne, ganske mangler i denne lijergkjæde. Rug dyrkes her endnu i en Høide 

 af 2500 Fod, men modnes forst i September, Havre til 2800 Fod, men den hostes i Regelen 

 saa sent, at den første Sne er falden*). Fjeldvæxternes Bælte er her stærkere udviklet 

 (mellem 3600 og 4500 Fod), end paa de hidtil omtalte raellemtydske Bjerge. Her fore- 

 kommer c. 100 Arter, som mangle paa Bøhmerwald, og blandt dem to høinordiske [Pedi- 

 cularis Sudetica og Saxifraga vivalis). Juniperus nana erstatter \\ev Pinus montana**). — 

 Sudeterne staa mod Nordvest i nøieste Forbindeise med Riesengebirge, mod Sydost nærme 

 de sig ved de Teschniske Bjerge og Babia Gora til Karpaterne, og mod Sydvest ere de 

 forenede med de bøhmisk-mahriske Hoiflader, der paa denne Side lukke for det bøhmiske 

 Bækken. — Riesengebirge (Schneekoppe 5000 Fod) adskiller sig fra alle de mellem- 

 tydske Bjerge ved sin vilde Alpenatur, sin nøgne Bjergkam, fremragende Toppe og steile 

 indtil 1000 Fod dybe Afgrunde. I Plantebælterne stemmer det overens med Sudeterne, 

 men er dog forskjellig derved, at Pinus montana optræder i det øverste Bælte. — Babia Gora, 

 der ligger i Galizien, er adskilt fra de ungarske Karpater ved en næsten 8 Mile bred Dal. 

 Pinus montana og Juniperus nana voxe her fra 4240 Fod og næsten til Toppen (5080 Fod). 

 — De bøhmisk-mahriske Høi flader (1500—2000 Fod) have en bølgeformig Karakter 

 og sænke sig gradvis ned mod Floden March. Skovene bestaa her af Rødgran, Ædelgran, 

 Fyr og Bøg, men denne udgjør kun en underordnet Restanddel (c. '/is)***). — Fra de 

 mellemlydske Bjerge til Alperne strækker sig den sydtydske Høislette, indtagende den 

 største Del af Bayern. Den er ved Rauhe Alp og Fränkische Alp sondret i en nordlig og 

 sydlig Del. Vi skulle her lidt nærmere betragte denne sidste. Den begrændses mod Nord 

 af Donauen, har her sit laveste Parti (8 — 900 Fod) og hæver sig gradvis gjennem tre Ter- 

 rassert) til Foden af de bayerske Alper, en af Tyroler-Alpernes ydre af Kalk dannede 

 Kjæder, hvis høieste Punkt, Zugspitz, hæver sig til 9024 Fod. Denne Høislette, der udgjør 



*) Flora 1840, p. 17. — Verhandlungen des botanischen Vereins für die Provinz Brandenburg, 6ter 

 Jahrg. (1864), p. 138. 

 **) Wimmer: Neue Beiträge zur Flora von Schlesien, zur Geschichte und Geographie derselben, 1845. 



— Göppert I. c. 

 ***) Pokorny 1 Verhandl. des zool.-botan. Vereins, 1807, p. .59. 



\] Donauer-, Münchener- og Preisenberger-Terrassen. Ovenstaaende Bemærkninger om den sydbayerske 

 Hoisletles Vegetationsforhold ere navnlig hentede fra Otto .Sendtners: Die Vegetationsverhältnisse 

 Südbayerns, 1854. 



