456 



126 



Pseudoplafamcs , platanoides , Fraxinus excelsior og Onius Europæa, der især voxer paa 

 sydlige og sydostlige Heldninger og her er temmelig nær sia Nordgrændse, men dog fore- 

 kommer indtil en Høide af over 2000 Fod. Underskoven bestaaer af Staphjlea pinnata, 

 Cerasus Mahalep, Corylus^ Cratægus, Vilurnum Lantana, Rhus Cotinus, Sorbus domesfica, 

 Ana, Cornus, Lonicera, Euonymus o.- fl. — Store naturlige Engstrækninger afvexle her 

 med Skovene, og Kalkbjergenes lavere Udløbere ere ofte dækkede med Egekrat, Levninger af 

 fordums Skove, der her som andre Steder ere ødelagte*) af Mangel paa Fredning. — 

 Ganske den samme Trævæxt som paa Pilis -Vertes Bjerget forefindes paa Serbiens Serpentin- 

 bjerge**). — Mod Syd begrændses det ungarske Lavland af de slavoniske Bjerge, de østlige 

 Udløbere af de karniske Alper. Den skovklædte llovedkjæde danner Vandskjellet mellem Drava 

 og Sava, og dens hoieste Punkt er Papuk (3018 Fod). Slavonien stemmer i Plantevæxlens 

 Karakter overens med Bosnien, og det er dette meget hoiere Bjergland, som her danner 

 et meget skarpt Grændseskjel mellem den sydeuropæiske og mellemeuropæiske Plantevæxt. 

 Medens Sydsiden af de dinariske Alper have alle Middelhavslandenes karakteristiske Forhold 

 i Klima og Plantevæxt, synker Thermometret allerede ved Sava i Januar til -f- 18° (R.?) eller 

 Fastlandsklimaet gjør sig ■ allerede her gjældende. Bosniens Plantevæxt stemmer derfor 

 væ,sentlig overens med den paa Ungarns lijerge, og begge Steder ere de samme faa sydlige 

 Former (som Acanthus mollis, Ruscus acideatus) indblandede. Ifølge Sendtners Under- 

 søgelse***) kunne Plantebælterne i Bosnien angives paa hosstaaende Maade. 



*) Kerner: Das Pilis-Vértes Gebirge, eine pflanzcngeograplilsclie Sliizze (Verhandl. des zool.-botan. 



Vereins in Wien. Bd. 7, 18.S7, p. 2.^7). 

 **) Verliandl. des zool.-botan. Vereins, Bd. 9, 1869, p. 139. ***) Ausland f. 1819, p. 643. 



