133 463 



Ved Flochkar i Salzburger- Alperne, der i den senere Tid er bleven berømt ved 

 den storartede udsigt, man herfra har mod Nord, hvor Horizonten begrændses af Bfihmer- 

 wald og mod Ost af Wienerwald, ligger Trægrændsen, som Kerner først har vist, ligeledes 

 langt hoiere, end man skulde have ventet*). Dette lijerg bestaaer af en kjedelformig Høi- 

 dal, hvis Bund ligger paa 4670 Fod, og som til alle Sider er omgiven af omtrent ô600 Fod 

 høie Toppe**). Skovene paa Skraaniugerne af de Dalen omgivende Bjerge bestaa af Bog, 

 Rødgran, Ædelgran, Lærk og tildels af Ahorn og Birk. Bøgens øvre Grændse ligger mellem 

 4180 Fod og 4360 Fod. Fra denne Høide dannes Skoven af llødgran og Lærk. Paa 4600 

 Fod hører den tætsluttede hoistammede Naaletræskov op ; Gran og Lærk optræde kun 

 gruppevis og vige mere og mere Pladsen for Bjergfyrren. Granen gaaer paa denne Maade 

 op til 5300 — 5600 Fod og Lærken endog lidt høiere. Da Bjergtoppen, der bestaaer af Mas- 

 Kalksten, paa mange Steder danner Terrasser, fremtræder Bjergfyrren her paa en ganske 

 egen Maade. Den danner nemlig tætte uigjennemtrængelige Bevoxninger paa Terrassens 

 Flader, og viser sig saaledes i F'rastand som mørke Striber, afvexlende med Terrassernes 

 lodrette hvide nøgne Vægge. 



Endnu høiere ligger Trægrændsen paa Kreuzkoff ved Lienz i Tyrol***). Dette 

 Bjerg hæver sig til 8660 Fod og bestaaer i sine lavere Dele paa den sydlige Heldning af 

 Glimmerskifer og Sandsten, medens de høiere Toppe ere dannede af Kalksten horende til 

 Lias- og Triasperioden. Mellem 3500 og 5100 Fod findes tertiære Afleiringer. Skoven 

 indtager navnlig paa Nordsiden, hvor der næsten ikke er noget dyrket Land, et betydeligt 

 Bælte, der f. Ex. ved Lienz har en Brede af 4000 Fod. Høiskovens øvre Grændse er paa 

 Nordsiden 6300 Fod, paa Sydsiden 6500 Fod, men paa denne Side er Skoven næsten overalt 

 ryddet til c. 6000 Fod. Enkelte ret anselige Lærketræer findes endnu paa 7000 Fod. Kød- 

 gran og Lærk, denne overveiende i Bæltes øvre Del, danne Hovedbestandelen af Skovene. 

 Paa Nordsiden er Bøgen ligesaa almindelig som Rødgranen og gaaer her til 4700 Fod, ja 

 paa beskyttede Steder til 5000 Fod. Pinus sylvestris kun paa Sand i Dalene. Abies, Taxus, 

 Acer Pseudoplatanus forekomme indblandede og ligeledes Betnla, især i Bogeskoven. Sorbits 

 aucuparia, Cerasus Avium, Fraxinus , Ulmus og Tilia parvifolia vise sig kun i enkelte 

 Exeraplarer. Fjeldbnskenes Bælte naaer til 7500 Fod og gaaer flere Steder paa Nordsidens 

 stelle Skraaninger langt ned mod Dalbunden. Det dannes af Pinus monlana, Rhododendron 

 hirsutum, Chæmæcistus, Salix arbuscula, Lapponum, Myrsinites og paa de største Holder 

 af Salix reticulata, retusa og herbacea. 



*) Das Hochkar, eine pQanzengeograpliische Skizze von Kerner (Verband], des zool.-botan. Vereins 

 in Wien, Bd. 7, 1857, p. 517). 

 **) Det er denne Kjedelform, tivoraf Bjerget har sit Navn. Alpeboerne benytte nemlig Ordet Kar i samme 

 Betydning som paa Dansk. 

 ***) Yerliandl. des zool.-botan. Vereins in Wien, 9 Bd., (S69, p. 151. 



