470 140 



voxede med høie Popler (Populus angulata) og omkrandsede af Pilekrat. Paa de Steder, 

 hvor Kalksten danner Bunden, er Juniperus Virginiana herskende. 



I den Del af Gebetet, som ligger mellem Aleghany-Bjergene og Havet, har Vege- 

 tationen en ganske anden liarakter. Den østlige Fod af Aleghany-Bjergene bestaaer af 

 bølget Land med frugtbare Dale og skovklædte Bakker. Det er Ege, som danne Skoven, 

 men især Hickory-Valnodden [Carya alba) — hvorfor ogsaa disse Strøg betegnes som 

 Hickory-Laud. Herfra og til Havet strækker sig en stor Slette (den »atlantiske Slette«), 

 henhørende til tertiære Dannelser, hævet i Veiret i tre Terrasser og indesluttende i sine 

 Jordlag talrige Levninger af tre Arter Heste og store Tykhuder (Megatherium, Megalonyx). 

 Det er i det hele et tørt, goldt og ensformigt Land. Hvor Bunden bestaaer af Sand findes 

 de saakaldte »Pine-barrens« o: her ere forkrøblede Fyrre- og Ege- Arter herskende; hvor 

 den derimod bestaaer af Ler, er den mere sumpig, dækket med Rør og Siv (uswamp, cane- 

 brake«), og her findes ofte Tørvemoser, blandt hvilke en er den største i Verden (Great 

 Dismal)*). I den nordlige Del af den atlantiske Slette er der foruden Pinus inops to Ege- 

 arter, som ere herskende. Bjørne-Egen [Q. ilicifolia) danner et lavt, kun 3 — 4 Fod høit 

 Krat, der dækker Jorden saa tæt, at man i Frastand troer at see et Græstæppe. Ganske 

 paa samme Maade optræder Chinquapin- eller Dværg- Kastanie-Egen (Q. prinoides). Hos 

 begge disse Arter ligge Grenene, overfyldte med Frugter, hen ad Jorden, og her have vilde 

 Svin og Bjørne deres Tilhold. Fra 40° n. Br. og sydligere forekommer ogsaa her meget 

 almindelig Sort- Egen (Black- Jack, Q. nigra), et lavt Træ med meget mørkegrønne, under- 

 neden sortbrune Blade. Kvæget og de hyppige Markbrande bidrage paa mange Steder til 

 at holde den i en forkrøblet Tilstand. 1 de sydlige Dele af den atlantiske Slette, i Caro- 

 lina og Georgien, træder Piiius australis istedetfor P. inops, og de nysnævnte Ege erstattes 

 af Quercus Catesbæi, et lavt Træ, hvis Stamme 2—3 Fod over Jorden deler sig i lange 

 bugtede Grene. Den tager af alle Ege tiltakke med den magreste Bund. Her forekommer 

 ogsaa i smaa Grupper Q. cinerea med en tynd Stamme og smalle helrandede Blade. 1 

 fugtig Bund voxer Pil-Egen (Q. Phellos) med Blade som Purpur-Pilen og langs med Flo- 

 derne Q. aquaiica. 



De blandede Cupuliferers eller Kristtorn-Egens Gebet. 

 (Quercus, Erythrobalanus, Btenocarpcea et pi. al.). 



Dette Gebet indbefatter Øvre-Californien og Oregon en Landstrækning, der er 

 lige afvigende fra de tilstødende Dele af Amerika i Klima, som i Plantevæxt**). Her 



*) Lyell: Trawels etc. 



**) Medens Columbia-Floden danner Nordgrændsen for dette Gebet, ligger Sydgraendsen ved San Diego 

 paa 33°. 



