476 146 



høi Busk. Allerede i en Høide af 3—4000 Fod bestaaer Skoven mange Steder væsentlig af 

 Naalelræer med enkelte indblandede Ege [Q. Kelloggii). De Naaletræer, som næslen overalt 

 paa Nevada-Kjædens vesllige Skraaning danne tætte Skove, der paa nogle Steder næsten 

 naa op til den evige Sne, ere navnlig Piims (Tæda) ponderosa, P. [Strobus] Lambertiana, 

 Picea grandis og Libocedrus decurrens, alle mægtige Træer, hvis Stammer ofte have 6 — 10 

 Fod i Tværmaal. Det er især P. ponderosa og Abies grandis, som ere overveiende og ofte 

 danne rene Bevoxninger, medens P. Lambertiana kun forekommer i spredte Exemplarer, 

 der som umaadelige Kæmper rage frem — undertiden til en Høide af 300 Fod — over de 

 andre Træer. I disse Skove sees overalt Rubus Nutkanus, Symphoricarpus og Geanothus 

 prostratus*). 



Stenegenes Gebet. 

 (Quercus, Lepidobalanus, Ilex). 



Delte Gebet indbefatter den nordlige Del af Mexico eg Florida. Dets nordostlige 

 og nordlige Grændse betegnes ved det Høidedrag i Texas, som danner Vandskjellet mellem 

 Floderne Brazos og Colorado, og ved en Linie, som drages fra Santa Fé til Mundingen af 

 Floden Giia, og Vendekredsen angiver Sydgrændsen. — Denne Del af Mexico udmærker 

 sig i sine fysisk-geografiske Forhold derved, at Andeskjæden her er afbrudt, saa at her 

 findes et 6000 Fod høit til begge Sider jævnt affaldende Høiland, et Forhold, som først 

 blev opdaget, da Oberst Cooker under Nordamerikas Krig med Mexico førte en Troppe- 

 afdeling fra Rio grande Dalen til Sonora, og som har stor Indflydelse paa Planternes For- 

 deling. Her mangler nemlig den Forskjel i Planternes Karakter, som ellers i Amerika gjør 

 sig gjældende mellem den ved en høi Bjergkjæde adskilte østlige og vestlige Skraaning; 

 Klimaet er overordenllig tørt; Himlen er saa godt som hele Aaret klar og skyfri, og kun 

 fra Juli til Oktober falde enkelte Regnbyger; i Yuma er den aarlige Regnmængde kun 3,2, 

 i Filmore 9,2 og ved El Paso 11,2 Tommer. 



*) Vi have ikke endnu nogen fuldstændig Forlegnclse over Californiens Planter. De forste Planter 

 herfra skyldes Botanikere, som ledsagede Verdensoniseilere; saaledes Louis Nee og Hinds (The 

 Botany of the Voyage af H. M. S. Sulphur, 1S44). Douglas var den første, som opholdt sig 

 her i længere Tid og sendte en stor Mængde Planter og Fro til Europa. Det forste Kjcndskab til 

 Californieiis lysisk-geograflske Forhold skyldes Fremont (Report of the exploring expedition to 

 the Rocky Mounthains, 1845. Geographical Memoir upon Upper California, 1848). I den senere 

 Tid er Californien bleven botanisk undersøgt af Lobb, Murray, Bigelov, Newberry, R.Brown. 

 (Torrey: Plantæ Frcmontianæ; samme Plantæ Bigelovianæ. Explorations and surveys 

 for a railroad route from Mississippi river to the pacific Ocean, Vol. VI. Heri: Geographical botany 

 and description of the forest trees of Northern California and Oregon by Newberry). 



