542 4 



fjerde Del af Les Oeuvres Mathématiques de Simon Stevin de Bruges par Albert Girard, 

 Ley den 1634; men begge Dele ere kun Oversættelser fra Hollandsk ai Beghinseln der Waagli- 

 const, trykt 1385. Men Stevin holder sig kun til simple Former af Arealer og giver saa- 

 ledes kun en Skizze af Trykcentrets Bestemmelse i hvilkesomhelst retliniede Arealer. Der- 

 efter maa nævnes Hermann [Pkoronomia 11 Ï ü) og især Cotes {Hy dr o statical and Pneumatical 

 Lectures, Cambridge 1747); den sidste viser, at Trylccentret er identisk med Stedcentret, 

 naar Arealets Skjæringslinie med Vædskens plane Overflade er Omdrejningsaxe. Det er 

 denne Sætning, som dog let fremgaaer af de Integraler, som bestemme Trykcentrets Koor- 

 dinater, der savnes i de berömte Lærebøger i Mechanik, saasom af Poisson, Duhamel, 

 Delaunay o. fl., men faaer en kort Omtale eiter Cotes af W. Walton i hans Collection of 

 Problems of Hydrostatics and Hydrodynamics, Cambridge 1847 og efter ham igjen aï Jullien 

 {Probt, de Mécan. Rationelle, Paris 1855). Selv hos de Forfattere, som specielt have givet sig 

 af med hydrostatiske og hydrauliske Sætninger, findes hverken Cotes's Theorem eller dets 

 Konsekvenser, mest maaske dog, fordi disse Forfattere saasom Euler {Novi Comment. Petrop. 

 13 — 16 lome) og Bossut {Hydrodynamique Paris 1787) haste over dette simple Spörgsmaal 

 til vigtigere og mere vanskelige Theorier. En Forfatter, som synes at besidde et nöjere 

 Kjendskab til Læren om tunge Vædskers Tryk, Bresse {Cours de Mécanique appliquée, Paris 

 1859), har dog ikke givet nogen fuldstændig og selvstændig Oversigt derover, men kun 

 henvist til dens Analogi med en anden Theori, men i denne Henvisning ligger ikke Alt, 

 hvad derom kan fortjene at udhæves. 



Paa Grund af delte Sagens Standpunkt har Forf. troet at yde et ikke ganske værdi- 

 løst Bidrag til Hydrostatiken ved paany i en kort, men paa det nuværende Trin vistnok 

 temmelig fuldstændig. Fremstilling at udvikle dette Afsnit af Mechaniken, og ledsage del 

 med Exempter, som især oplyse de Sætninger, som tor anses for nye. 



