566 4 



Arbeider gav mig i ethvert Fald et mindre Udbytte end det jeg havde haabet at kunne 

 naae derved; men spildt var Arbeidet dog ikke; thi foruden at det gav mig et klarere Blik 

 paa Strømningsforholdene, ledte det mig til forskjellige Resultater, som vare af Vigtighed 

 med Hensyn paa Kildeboringer, og det Følgende viser endog, at de nævnte Undersøgelser 

 ved de artesiske Kilder vilde have været istand til at føre til fuld Erkjendelse af Lovene 

 for Vandets Bevægelse i Jorden, hvis jeg ret havde kunnet tyde de vundne Resultater. De 

 artesiske Boringer, der bl. A. ville være Selskabet bekjendle af Forchhammers Meddelelser 

 i Aaretl852*), skyldes ligefrem Forchhammers videnskabelige Forskninger over Danmarks 

 Geologi, idet det var disse, som ledte ham til, i en Afhandling i Selskabets Skrifter, 5te Række, 

 2detBind, »Om Midlerne til at bestemme Mængden af de organiske Bestanddele i Vandet«, 

 at fremsætte følgende Paastand: »Den vestlige**) Deel af Damhuussøens Opland gaaer 

 næsten op til Ledøje Plantage og kommer derved ind i Grønsandsterrainet, da dette Sled 

 ligger i en geognostisk Parallele, som falder imellem Brøndbyøster og Brøndbyvester, og 

 det bliver derfor sandsynligt, at man der ved Boringer vilde kunne naae Gronsandlagets 

 Vandleie, og skaffe sig derved et stadigt Tilløb af meget reent Vand, der vilde bidrage til 

 at forbedre Damhuussøens Vand". 



Denne Tanke, — der syntes saa overraskende for Egnens Beboere, at de betænkeligt 

 smilede ved Tanken om, at vi vilde udføre Kildeboringer i en Egn, hvor ingen Kilder fandtes, 

 — gav Anledning til, at jeg i Aaret 1850, da jeg udarbeidede min Plan for Anlæget af 

 det nu bestaaende Kjøbenhavnske Vandværk , henledede Communalbeslyrelsens Opmærk- 

 somhed paa Forchhammers udtalelse og foreslog at udføre en Prøveboring paa det 

 af Forchhammer betegnede Sted. Forslaget blev billiget af Communalbestyrelsen og 

 sat i Værk af mig i Efteraaret 1851 under Forchhammers Veiledning saaledes, at den 

 første Boring, kaldet Nr. I, der ligger Vest for Harrestrup By, allerede den 1ste December 

 S.A. var saa vidt fuldført, at den gav 10000 Tdr. Vand i Døgnet. Dette slaaende Resultat 

 havde til Følge, at tvende nye Boringer bleve salte i Arbeide, den ene, Nr. II, Nord for 

 Harreslrup, den anden, Nr. III, Syd for samme By. Ved Boringen Nr. II traf vi meget 

 uheldige Forhold, idet Jorden paa dette Sted fandtes at bestaae af særdeles flint Flydesand, 

 som kun vanskeligt tillod Vandet at trænge frem i Borehullet; men desto heldigere vare 

 Forholdene ved Boringen Nr. III, hvor Arbeidet allerede den 20de December var saa vidt, 

 at Kilden gav c. 9000 Tdr. Vand i Døgnet, og endnu inden Aarets Udgang endog 19000 

 Tdr., der strømmede op igjennem Borehullet med en overordentlig Kraft. 



Ved denne Kilde foretog jeg en undersøgelse, som jeg kortelig skal beskrive, fordi 

 den blev af Betydning ved Valget af alle de følgende Kilders Plads i Terrainet. Da det 



*) Oversigt over Vid. Selsli. Forhandlinger i Aaret 1852, S. If 

 **) I Afhandlingen staaer ved et Feiltryli «øsllige«. 



