592 30 



i"^) 



hvori -ß— % — betegner Strømmens Middeltværsnitsareal. Størrelsen — jtt^zâItK' ^^' 



Ri o "*" I 



tegner altsaa Strømmens Middelhastighed i Overeensstemmelse med den ved Forsøgene 



udførte Bestemmelse, og da dernæst —^ fremstiller Vandspeilsfaldet i Laget paa Een- 



hed af Længde, saa fremgaaer heraf, at Formlen (10) er i fuld Overeensstemmelse med 

 den af Forsøgene afledede Formel (3), naar Laget er horizonlalt. Har Laget Fald i Strøm- 

 mens Retning, viser Formlen (9), at Længden I bliver noget større for samme Vandspeilsfald 

 [Uq — Ü) og at Vandspeilet som Følge deraf bliver noget fladere end naar Laget er hori- 

 zontalt, hvilket ogsaa ligefrem ligger i Sagens Natur. For at undersøge, hvorvidt den 

 ved Formlen (10) bestemte Vandspeilsform stemmer med Erfaring, ville vi betragte de Under- 

 søgelser, som bleve udførte den 29de .Mai for at bestemme den stedfindende Vandspeils- 

 form i det Tilfælde, hvor det vandforende Lag næsten var horizontalt. 



Ved at multiplicere Ligningen (10) med Maalekassens Drede B = 1,917 Fod, samt 



ved endvidere i denne Ligning, ifølge Forsøget Nr. 12 af 29de Mai, at indsætte ^ = t-t 



og q ^ 0,52 Cbfod, findes Strømmens Tværsnilsareal i Afstanden I fra Indløbet at 

 være: 



B.Ü = V{BUo)^-0,S7.l; 



Sætte vi nu Tværsnitsarealel ved Indløbet {B.U^) = 1,93 G Fod, samt i Overeensstemmelse 

 med Forsøgene efterhaanden: 



/ = O = .3 , = 5,83, = 8,17, = 8,6 Fod, 



kunne vi beregne de tilsvarende Tværsnitsarealer af Strømmen. Disse Arealer findes at 

 være: 



[BU] = 1,93, = 1,61, = 1,25, = 0,84, = 0,74 OFod, 



medens Forsøgene have givet følgende Tværsnitsnrealer: 



BU = 1,93, =1,57, =1,25, == 0,93, = 0,75 Q Fod ; 



Overeensstemmelsen mellem de beregnede og de observerede Størrelser er her saa stor 

 som det kunde ventes, og det Anførte afgiver derfor Vidnesbyrd om, at Formlen (8) er i 

 Overeenstemmelse med Naturforholdene. Naar det vandførende Lags Heldning ikke er saa 

 lille, at Formlen (8) lader sig udvikle i Række, som angivet i Formlen (9), saa kunne vi 

 foreløbig bemærke, at dersom vi fra Punktet E i Indløbet drage to rette Linier, den ene 



