629 



ganske visl hos Stoffet selv, hvis forskjellige Individer have forskjeliige Brydningsforhoid. 

 I enkelte Tilfælde, som f. Ex. i Tvevinsur Ammen, hidrører delle igjen derfra, at Krystallerne 

 stedse ere dannede ved Sammenvoxning af ikke fuldkommen parallelt leirede Individer, der 

 saaledes ikke ere fuldstændig ens optisk orienterede. Delte have vi for det selensure 

 Kalis Vedkommende ligefrem paavist ved efter Bestemmelsen af Brydningsforholdet at slibe 

 Plader af Prismerne, lodret paa deres brydende Kanler. Disse Plader viste da aldeles tyde- 

 ligt, at de paagjældende Prismer bestode af flere Prismer med forskjelligt beliggende Hoved- 

 snit. I saadanne Tilfælde kunne selvfølgelig Bestemmelserne aldrig blive nøiagtige. Men i 

 andre Tilfælde , hvor der ikke ere Tale om Tilstedeværelsen af saadanne krystallografiske 

 Uregelmæssigheder, viser der sig hyppig temmelig betydelige Differenser mellem Brydnings- 

 forholdene l'or forskjeliige Individer. Det synes saaledes indlysende, at flere Stoffer kunne 

 have Brydningsforhoid, der variere indenfor visse Grændser, sandsynligvis som en Følge 

 af Forandringer i de Betingelser, under hvilke de enkelte Individer ere udkrystalliserede. 

 Heraf fremgaar da som en Nødvendighed, at Brydningsforholdene maa beslemmes paa saa 

 stort et Antal Individer som muligt, for at Middeltallene skulle kunne siges at repræsentere 

 Stoffets virkelige Brydningsforhoid. 



Til at undersøge de saaledes dannede Prismer anvendtes som Lyshilde et Geisslers 

 Rør, som indeholdt Brint. En mindre Inductionsmaskine af Ruhmkorff, gjennem hvilken 

 Strømmen af tre eller ure Bunsenske Elementer lededes, gjorde Røret meget stærkt lysende. 

 Spectret var meget rent, det bestod af tre lyse Linier, en rød, en grøn og en blaa. De 

 to første falde sammen med de Fraunhoferske Linier C og F\ den tredie ligger i Nærheden 

 af G, vi have betegnet den med G', medens de to andre ere betegnede med C og F. 

 Bølgebreden for den blaa Linie G' er efter Angstrom O."'"'0004340.io. Medens de lo C og F 

 og navnlig den første af dem vare stærkt lysende, var dette ikke Tilfældet med G'. Det 

 var derfor kun i forholdsvis faa Tilfælde muligt at se den. Delte hidrørte især fra Lysels 

 Svækkelse ved at gaa igjennem de ofte noget uklare Prismer, der tilmed ofte vare 

 meget smaa. 



Endvidere benyttedes Lyset fra en Spirituslampe, med opløst Kogsalt; dens Lys var 

 ikke saa intensivt som Brintlinien C, men kunde dog iagttages i de allerfleste Tilfælde. 



Bølgebrederne X for de iagttagne Farver er altsaa 



I 



C 0.000656 

 D 0.000589 



F 0.000486 



G' 0.000434 

 Disse Lyskilder ere i høi Grad at foretrække for de almindelig anvendte, naar man 

 overhovedet vil bestemme Farveadspredelsen for kunstigt dannede Stoffer. At benytte Sol- 



