650 8 



lys lod sig ikke ejøre. Dels er man derved forhindret i at foretage Iagttagelserne paa 

 livilkensomlielst Tid og Sted, dels har man sjældent saa gode Prismer til sin Raadighed, 

 at man kan iagttage de Fraunhoferske Linier igjennem dem; skal man altsaa rette sig efter 

 Farverne alene, er det umuligt at opnaa nogensomheist Nøiagtighed. Det samme gjælder 

 om forskjeilige andre Fremgangsmaader, der benytte Lyskilder, hvis Spectrum indeholder 

 mørke Linier. 



En Lyskilde, hvis Spectrum bestaar af faa, smalle og lyse Linier, kan derimod 

 benyttes til Undersøgelse endog af mindre gode Prismer. Selv i dette Tilfælde ville Linierne 

 være synlige; de kunne blive mindre skarpt begrændsede, men ville altid kunne skjælnes, 

 da der ligger et større mørkt Mellemrum mellem dem. 



Til at maale den brydende Kant og Afvigelsen anvendtes Babinets Goniometer; 

 dets Collimator var forsynet med en snever Spalte, foran hvilken Lyskilden — det Geisslerske 

 Kør eller Kogsaltflammen — stilledes. Apparatets Kreds tillod kun Aflæsning af hele Mi- 

 nutter, og som Følge deraf var Grændsen for Feilen under O.ooi for en enkelt Aflæsning. 



Til Iagttagelser paa Plader af en- og toaxede Krystaller, anvendtes det afOescloi- 

 zeaux construerede Polarisationsmikroskop med lodret og vandret Opstilling. Lyset polari- 

 seres enten ved et Nicolsk Prisme eller ved et System Glasplader, der tilbagekaste Lyset 

 under Polarisationsvinklen. Det træffer derefter et System af Lindser med lille Brændvide, 

 i hvis fælles Brændpunkt Krystalpladen er anbragt. Selve Mikroskopet, som opfanger det 

 af Krystallen udtrædende Lys og som har et Nicolsk Prisme ovenover Ocularet, har et 

 Synsfelt af omtrent 130°, og det er derved i de fleste Tilfælde muligt at se de optiske Axer 

 paa een Gang. 



Endelig benyttedes det af Ko be 11 construerede Stauroskop til at bestemme Hoved- 

 snittene i Plader af det monokliniske System. Det bestaar i det væsenlige af to Nicolske 

 Prismer, mellem hvilke der undes en Kalkspathplade, som er sleben lodret paa Axen. Det 

 sorte Kors træder smukt frem, naar Prismerne stilles paa Mørke, men anbringes mellem 

 den første Nicol og Kalkspathpladen en Plade af en dobbeltbrydende Krystal, vil Korset i 

 Almindelighed forsvinde; kun naar Pladens Hovedsnit falder sammen med Prismernes, sees 

 det igjen i sin fulde Reenhed. Heraf kan, som man let indser. Hovedsnittenes Beliggen- 

 hed i Pladen findes. 



I Fig. I er K den brydende Kant, Kl og Kl' Prismets Sideflader, IKl' = p den bry- 

 dende Vinkel. sK er en plan Bølge som bevæger sig i Retningen SK-i-sK; den danner 

 med Prismets Halveringsplan Km en Vinkel sKm = x, den samme som *SAr danner med 

 Normalen MK til Planet mK. Vinklen imellem HK' og Normalen LK til IK er aabenbart 

 }jP — X, medens Vinklen imellem S'K og Normalen L'K til Fladen l'K er hp + x. Kaldes 

 endvidere de Vinkler, som Bolgenormalen danner med LK og L'K før Bølgen træder ind i 



