13 635 



mellem den første Nicol og Axepladen, saaledes at dets Axe, der er rorbindelseslinieu mellem 

 dens optiske Axer, dannede en Vinkel af 45" med Apparatets Hovedsnit. Derved omdannes 

 Korset til en Hyperbel; hvis Toppunkternes Forbindelseslinie er parallel med Glimmerbladets 

 Axe, er Krystallen negativ, i modsat Fald positiv. 



For enkelte Stollers Vedkommende maatte vi indskrænke os til at bestemme Ka- 

 rakteren, idet enten deres Liigjennemsigtighed eller deres ufuldstændige Udvikling gjorde 

 det umuligt at danne Prismer af dem. 



Til at bestemme alle tre Brydningsforhold (or àe rhombiske Krystaller, som h^\e 

 3 ulige store Elasticitetsaxer a, b og c, udfordres i Reglen 3 Prismer, parallele med de tre 

 Axer. Det Spectrum , hvis Svingninger ere parallele med den brydende Kant eller den til- 

 svarende Elasticitetsaxe, giver paa sædvanlig Maade Brydningsforholdet -, - eller -, som 



vi betegne ved ,« med Index a, b, c, eftersom den paagjældende Elasticitetsaxe er parallel 

 med den ene eller den anden af de krystallografiske Axer a, b eller c. 



Det er dog kun i de færreste Tilfælde muligt at faa Prismer parallele med alle 

 tre Axer, og man er da nødt til at gaae andre Veie. Er Prismet f. Ex. parallel Krystalaxen a , 

 faaes ad sædvanlig Vei Brydningsforholdet fi„. Det andet Spectrum, hvis Svingninger ere 

 lodrette paa Prisniekanten , har en Afvigelse i Hovedstillingen a^, deraf beregnes en Stør- 

 relse )'„, det anomale Brydningsforhold, af 



sin ^ (ai + p] 

 sin i p 



Er nu tillige Prismets Halveringslinie en af de to andre krystallografiske Axer 

 b eller c, saa haves respektive 



fJb "= fa eller jUc = c„ 

 med den i det foregaaende omtalte Tilnærmelse. 



Er Prismet vel parallel med en af Axerne, f. Ex. a, men er Hovedsnittets Belig- 

 genhed vilkaarlig og kaldes den Vinkel, det danner med Halveringsplanen Ö, haves ifølge (16) 



1 cos^ O sin- 6 



vi fil (ti 



=- ^K + -] + h (K - -.] cos2ö (19) 



Et andet Prisme med en anden Værdi for Ö, altsaa ogsaa for r«, giver en Ligning til 

 mellem [n, og (åc, og disse to Brydningsforhold kuime altsaa beregnes. 1 Almindelighed 

 have vi dog benyttet flere Prismer end to og anvendt de mindste Qvadraters Methode til 

 Beregning af ftt, og jic. De store Fordele, dette medfører, ere indlysende. 



1 et enkelt Tilfælde have vi benyttet el Prisme, hvis Halveringsplan ikke indeholdt 



