15 637 



I mangfoldige Tilfælde er AB dog s;ia stor og b saa lille, at Øinene ikke kunne sees i 

 Luften; i delte Tilfælde maales Axeviiiklen {{AB)) i el Kar med parallele Sideflader som er 

 fyldt med Olie, hvis Brydningsforhold n i Forveien er maalt. {(AB)) er da forbundet med 

 AB ved Ligningen 



nb siü^ {(AB)) ^ sin ^ AB. (24) 



{AB) og {(AB)) ere forskjellige for forskjellige Farver, og vi have derfor navnlig 

 taget Hensyn til dens Værdi for gult Lys, og desuden angivet om den voxede eller aftog 

 med aftagende Bølgebrede, det første Tilfælde er betegnet med q < v, det sidste 

 med V < Q. 



Da Størrelsen af AB ikke saa meget afhænger af Brydningsforholdenes absolute 

 Værdier som af deres Differens, have vi benyttet den til, naar to af Brydningsforholdene 

 vare bekjendte, at finde det tredie. udtrykket for Ö kan nemlig sæltes under Formen 



y~ = 1 (a2 + c'^) — » (a- - c^) cos 2ö (25) 



eller 



V' = a'^ si(\"- 6 + c- cos^ e (26) 



og kan da benyttes i Forbindelse med Ligningerne (19) og (20). 



Desuden have vi for næsten alle de undersøgte Stoffer benyttet Antallet af mørkeRinge, 

 som ved Anvendelse af Kogsaltlys vare synlige omkring hvert af Øinene, til at finde Diffe- 

 rensen mellem to af Brydningsforholdene. Denne Melhode, som saavidt vi vide, ikke 

 tidligere har været anvendt, fører til særdeles gode Resultater og er tillige meget bekvem 

 at anvende. For de Retninger i Pladen, som svare til det mørke Punkt i Øinene, er Hastig- 

 heden for Straalerne ens, Veiforskjellen altsaa 0. For den første mørke Ring omkring Øi.et 

 er denne Forskjel en Bolgebrede X, for den anden 2>l osv. Er Antallet af mørke Ringe 

 mellem et af Øinene og Midtpunktet af Axebilledet ^, saa er Veiforskjellen for de to Straaler, 

 der bevæge sig i Retning af Halveringslinien, NX. I en negativ Krystal er denne Linie a 

 og Hastighederne for de to Straaler, som bevæge sig langs med den b og c, altsaa 



--y = NX, (29) 



c b 



naar e er Pladens Tykkelse, udtrykt ligesom X i Millimetre. Betegnes de til b og c sva- 

 rende Brydningsforhold med /ui, og /jc, er altsaa 



e{u,^f.,\ = NX. (2b) 



Er nu b funden i Forveien, saa faaes heraf c og ved Hjælp af Axevinklen tillige a. For en 

 positiv Krystal vilde man have havt 



i _ ^ = i^;. , (29) 



b a 



som i Forbindelse med b og Axevinklen giver a og c. Man behøver altsaa kun et Prisme, 



