59 681 



Pr. i\r. 93. i> ^ 60° U'. Parallel Axeu b. 



''il n Diff. Svingiiiug. 



juft C 74° Ô' 1.4965 -f- 6 i 



D « " » > parallel Kanten. 



F 75° 13' 1.5029 O ) 



Prismerne Nr. 92 og 93 beslode al' naturlige Flader i Zonen (100) (101). 



Parallel A.xen b. 

 Diff. SviDgnIng. 



-|- 1 > parallel Kanlen. 

 + 1 ) 



Axe vinklen maalt i Olie; Axepladerne slebne dels paralel Fladeparret (100), altsaa 

 lodret paa den stumpe Bissectrix, dels parallel (010), altsaa lodret paa den spidse Bissectrix. 



1ste Plade {{A'B)) -^ 115" 40' e = 0.750 N = 3.5 for Kogsaltlys. 



2den Plade {{A'B)) = 115° 35' e = 1.025 N = 4.75. 



3die Plade {{AB))d = 68° 10' e = 1.295 (+0) iV = 2.75. 



Af {{A'B)) = 115° 37' faaes AB = 67° 28', medens {{AB))o == 68° 10' giver 

 ABj, = 66° 40' og {AB)d =110° 49'. 



Da vi ikke have nogen Anledning til paa Grund af Pladernes Slibning at foretrække 

 nogen enkelt af disse Maalinger, der ingenlunde slemme indbyrdes*), tage vi til Beregningen 



Middeltallet 

 AB = 67° 4' og {AB) = 111° 19'. 



Af Ringiagttagelserne om den stumpe Bissectrix faaes, da Axerne b og c falde 

 i Pladernes Plan, \e = 17.75 N' = 8.25): l/iti— /UcIb = 0.00-274 eller ved ßp = 1.4980. 



(le = 1.4953 for D. 



Af Ring iagttagelserne om den spidse Bissectrix faaes, da aogè falde i Pladens 

 Plan, (ic—(ia = 0.00125 eller ved at benytte den fundne fic = 1.4946 



/«„ = 1.4933 for D. 



') Denne Mangel paa Overensstemmelse mellem de to forskjellige Maalinger staar forresten i Samklang 

 med Descloizeaux's tidligere Angivelser, efter hvilke AxevinUlen for dette Stof varierer mellem {AB) ^ 

 107°— 109°, hvortil han i den sidste Tid har fniet en Vinkel paa 110° 20'. En Feil i Slibningen af 

 de to Plader om den stumpe Bissectrix skulde ogsaa nærmest bevirke, at den spidse Vinkel beregnet 

 af den iagttagne stumpe blev for lille, medens det omvendte in casu er Tilfældet. 



8b* 



