682 60 



Af Axe vinklen AB = 67° 4' i Forbindelse med de direkte fundne [»c og juj be- 

 regnes folgende Værdier for ju^, af hvilke Værdien for Z)-Straalen falder sammen med den 

 ovenfor af |u<, og Ringiagttagelserne beregnede: 



UDF 

 (»a = 1.4911 1.4932 1.4976. 

 Denne Methode til Beregningen af /«„ , der i Almindelighed kun kan benyttes for 

 D-Straalen, er i det foreliggende Tilfælde beretliget, da Axevinklen for de forskjellige 

 Farver kun viser indbyrdes Afvigelse i Minuter (Descloizeaux fandt Forskjellen mellem (AB)q 

 og (ABjßk = 0° ir. 



Middeltal. 



fo f^b f*c 



C 1.4911 1.4959 1.4928 



D 1.4932 1.4980 1.4946 



F 1.4976 1.5029 1.4992 



Tidligere Undersøgelser: Sénarmont (Ann. chim. (3) XXXIII) fandt |S = 1.494 

 AB = 66° 54'; Descloizeaux fandt for gult Lys: a = 1.4970 ß = 1.49.35 y = 1.4920; 

 heraf AB = 66° 30' og [AB] = 109° 57. Direkte fandt han {AB) = 107°- 108° samt 

 undertiden 109° og ()>v. (Ann. min. (5) XIV. 359). Senere (Mém. des. sav. étrangers 

 XVIII. 608) {AB)ç = 110° 15' (AB)ßi = 110° 26'. 



49. K- SeO*. Selensurt Kalium, 



Rhombisk a:b:c = 1 : 0.7296 : 0.5724. (Mitscherlich). 



Krystallerne ere forlængede dels efter J-Axen, dels efter Hovedaxen. De første 

 have fuldstændig Udseende som en Kombination af det hexagonale Prisme med en hexa- 

 gonal Pyramide, ligesom Vinklerne nærme sig meget til den hexagonale Symmetri. De 

 efter Hovedaxen langstrakte Krystaller ere tillige tavleformige ved Udvikling af Fladeparret 100. 

 De almindelige Former ere Prismerne (110) . (210) . (101) samt Fladeparrene (100) og (010). 

 Af Pyramider forekommer (111) hyppigt og (121) undertiden. 



2Ï0 : 210 = 68° 12' 101 : iOl = 59° 35'. 

 Gjennemgange findes efter 100 og 010, dog ikke stærkt fremtrædende. Tvil- 

 lingdannelse iagttages hyppigt; dels de almindelige knæformige, som træffes hos det svovl- 

 sure Salt, Tvillingflade (101), dels forekommer overordenthg hyppigt arragonitagtige Trillinger, 

 der navnlig viser sig ved de Krystaller, der have den hexagonale Habitus. Denne Tvilling- 

 dannelse der aldeles ikke kan sees paa selve Krystallen, som ligner et fuldstændigt udviklet 



