54 



si. A hi. qv i st 



20. No keradelgad its'eletei elod taiv- 

 hal, kus ei koja i rosteh sökoi, i kus varg- 

 had ei kaivkoi i vargastelkoi. 



21. Ibo kus elod teid'e, siga lïnob i 

 heng teid'e. 



22. Valgtus hibjäle om silm. I kutom 

 silm sinun puhtas, se kaik hibj sinun valg- 

 tus lïnob. 



23. Kut silm sinun paha, se kaik hibj 

 sinun pimed lïnob. I muga, kut valg- 

 tus, kudam sinus, pimed, se pimed sen 

 enamb. 



24. Ni ken ei vôikund'eltakahlelekuh- 

 mule; ibo üht lïnob vihadamaha, a tos't 

 armastamaha, ili ühtele hengen panis'kan- 

 dob, a tos't ni m'eles ei pidas'kanda. Ed 

 vôi kund'elta jumalale i mamonale. 



25. Siks' pagis'en^ teile: algei holdkoi 

 hengel its'etei, mi teile soda i mi jodå; i 

 hibj al teid'e, mihe sätaze. Heng eik e- 

 namb söndad i hibj sobid? 



26. Katsuhtagad lindïd'e pale taivha- 

 lïs'id'e: hö ei semekoi, ei rahnkoi, ei ke- 

 rakoi purnïhe ; i tät teid'e taivhalïne sötab 

 heid. Edik tö äi heid enamb? 



27. I ken teis' holdub i vôib lis'äta it- 

 s'eleze kazvod hot' ühten kürambles'en? 



28. I sobis' min holdud? katskad pel- 

 dolïs'ile tsvetile, kut hö kazvdas: ei rakoi 

 i ei kezerkoi. 



29. A mina teile sanun, mis'e i Solomon 

 kaikes kûlus its'eze muga ei sädnuze kut 

 kaikutt'e heis'. 



30. Kut peld-heinan, kudam t'anambài 

 kazvab, a homenn tatztud lïnob pät'she, 

 jumal muga sädatab: se lujembha vol teid, 

 vähän-kündliad, sädatab. 



20. Vaan keràelkaa îlsellenne hyvyytlä 

 taivaassa, jossa ei koi eika ruoste syö, ja 

 jossa varkaat ei kaiva eika varastele. 



21. Sillä missa teidän hyvyytenne, siellä 

 on henkennekin oleva. 



22. Valkeus ruumiille on silmii. Ja 

 kuin silmäsi on puhdas, niin koko ruumiisi 

 on oleva valkeus. 



23. Kuin silmäsi on paha, niin koko 

 ruumiisi on oleva pimeä. Ja niin, kuin 

 valkeus, joka sinussa on, on pimea, niin 

 pimeys on sen enempi. 



24. Ei kukaan voi totella kahta her- 

 raa; sillä yhtä tu.ee han vihaamaan, vaan 

 toista rakastamaan, eli yhdelle panée hän 

 henkensä, vaan toista ei pidä mielessänsä. 

 Et voi totella jumalata ja mammonaa. 



25. Sentähden sanon teille: elkää huo- 

 liko hengellänne, mitä teillä on syödä ja 

 mitä juoda; ja ruumiillanne, mihinpukeu- 

 tua. Eikö henki ole enempi syömistä ja 

 ruumis vaatteita? 



26. Katsahtakaa taivaallisten lintujen 

 päälle: he eivät kylvä, eivät leikkaa, ei- 

 vätkä kerää hinkaloihin; ja taivaallinen 

 isänne syöttää heitä. Ettenkö te ole paljon 

 enempi heitä? 



27. Ja kuka teista huolistuu ja voipi 

 lisätä itsellensä kasvua vaan yhden kyy- 

 närän? 



28. Ja vaatteista mitä huolistutte? kat- 

 sokaal pellon kukille, kuin he kasvavat: 

 eivät tee lyötä eivätkä kehrää. 



29. Waan minä sanon teille, että Salo- 

 monen kaikessa kunniassansa niin ei pu- 

 keutunut kuin j okainen heistä. 



30. Kuin pelto-heinän, jokatänäpäivänä 

 kasvaa, vaan huomenna on oleva viskattu 

 pätsiin, jumala näin pukee: sen enemmän 

 vielä teitä, vähän-tottelevaiset, hän pukee. 



