Anteckningar i JSord-Tsehudis/kan, 



57 



19. Algad kerakoi its'elelei elod mal, 

 kus kojeli i rosteh söb i kus varghad kai- 

 veldas i vargasteldas. 



20. A keragad its'eletei elo 'taivhal, kus 

 ni kojeh ni rosteh ei so, i kus varghàd 

 ei kaivkoi i ei vargastakoi. 



21. Wed kus elo teiden, sigal linnob 

 i siidäi teiden. 



22. Tohus hibjäle om silm. I muga 

 linnob silm sinun puhtas, se kaik hibj 

 sinun käbed linnob. 



23. Linnob silm sinun huba, se kaik 

 hibj sinun pimed linnob. I muga, kons 

 valged, kudam sinusais', pimed, se pimed 

 (objemb völ. 



24. Ni ken ei voi rata kahtele kuhmu- 

 le; libo iihted ei voiskrnda n'ähta, a toi- 

 s'en l'übis'kandob; libo ühtele radeits'ob 

 kaikel südäit, a tois'el vilu siidäi. Etei 

 voikoi rata jumalale i mamonale. 



25. Sida med pagis'en teile: algad holt- 

 koi hengel teiden, mi teile soda, i mi 

 jodå; ei hibj al teiden, mihe sobitaze. Heng 

 eik tobjemb sömis't i hibj sobid? 



26. Kalskatei linduiden päle taivhalls'i- 

 den: hö ei semekoi, ei rahnkoi, ei kera- 

 koi aittoihe; i lät leiden taivhalîne sötab 

 heid. Eteik tö parembad heid? 



27. I ken teisatei holdub i voib lis'äta 

 its'eleze kazvod hos'a übten küran? 



28. I sobis' min holdutei? katsuhtagad 

 pöldoiden änikoile, kut hö kazvetas: ei 

 rakoi i ei kezerkoi. 



29. No mina teile pagis'en: mis'e i So- 

 lomon kaikes slavas its'eze muga ei sobi- 

 nuze, kut kaikutt'e heis'azei. 



19. Elkää kerätkö itsellenne hyvyyttä 

 maalla, jossa koi ja ruoste syö, ja jossa 

 varkaat kaivelevat ja varastelevat. 



20. Waan kerätkää itsellenne hyvyys 

 taivaalla, jossa ei koi eikä ruoste syö, ja 

 jossa varkaat eivät kaiva eikä varasta. 



21. Sillä kussa hyvyytenne on, siellä 

 on sydämennekin oleva. 



22. Kynttilä ruumiille on silmä. Ja 

 niin (jos) silmäsi on puhdas, niin koko 

 ruumiisi on valoisa (?). 



23 (Jos) silmäsi on paha, niin koko 

 ruumiisi on pimeä. Ja niin, koska valkea, 

 joka sinussasi on, on pimeä, niin pimeä 

 sitä suurempi vielä on. 



24. Ei kukaan voi tehdä työtä kahdelle 

 herralie; eli yhtä ei voi nähdä, vaan tois- 

 ta rakastaa; eli yhdelle iloitsee kaikella 

 sydäntä, vaan toiselle on kylmä sydän. 

 Ette voi tehdä työtä jumalalle ja mam- 

 monalle. 



25. Sentähden sanon teille: elkää huo- 

 liko hengellänne, mitä teille on syödä, ja 

 initä juoda; ei ruumiillanne, mihin puke- 

 utua. Eikö henki ole suurempi syömislä 

 ja ruumis vaatteita? 



26. Katsokaataivaallisten linlujen päälle; 

 he eivät kylvä, eikä leikkaa, eikä kerää 

 aittoihin; ja taivaallinen isänne syöttää 

 heitä. Ettekö te ole paremmat heitä? 



27. Ja kuka teistänne huolestuu ja voipi 

 lisätä itsellensä kasvua vaikka (vaan) yh- 

 den kyynärän? 



28. Ja vaatteista mitä huolistutle? kat- 

 sahtakaat peltojen kukkaisille, kuin hc 

 kasvavat: eivät tee työtä eikä kehrää. 



29. Waan mina sanon teille: etta Sa- 

 lomonikin kaikessa kunniassansa ei pu- 

 keunut niin, kuin jokainen heistä. 



8 



