Anteckningar i Nord- Tschudiskan. 77 



Interrogativa och relativn pionominer äro: kudam (G. kudaman), 

 hvilken, mitte (G. mit/sen) hurudan, sådan som, ken (G. kenen) hvem, 

 mi (G. min) hvad. Deras böjning är regelbunden. 



Indefinit a äro följaude: eras (G. eräsen) en annan, koje-ken 

 någon, koje-mi något, kenni hvem som helst, mini hvad som helst, ni- 

 ken ingen, ni-mi, intet, kaikulte (G. kaikutsen) livar och en. Böjningen 

 finnes lätt af det föregående. 



5. Jdverbier. 



Orts-adverbier åro följande: kus livar, t'äs, t' aga, i äg al hår, 

 siga der, sid, sis der på stället, nakka der borta; kunna hvart, t änna 

 hit, sinna dit, nakkana dit borta; kus-päi hvarifrån, i ' äga-päi härifrån, 

 siga-pdi derifrån; kugali hvarigenom, t äga/i härigenom, sigali deri- 

 genom; ku/iu-sai hvarlända, täga-sai hitända, siga-sai ditända; knje-kus 

 någonstädes, ni-kus ingenstädes; mujal annorstädes, mujal-päi annor- 

 städesifrån ; kaikkial, kaiktä öfverallt, kaikkial-päi, kaiklä-päi öfver- 

 alltifrån, från alla sidor; iilähann uppe, älähale, ulcihaks upp, iilähann- 

 päi uppifrån; alahann nere, alahale, alahaks ned, alahann-päi ned- 

 ifrån; edähann långt borta, edähaks långt bort, edähann-päi långt- 

 ifrån; lähenn o. läsn nära, läsn-päi från närheten; edel förut, tagann 

 bakom; edeleze framåt, tagaze baktill, tillbaka; oigte rakt fram; erdal 

 o. irdal ute, erdal-päi o. irdal-päi utifrån, sädames inne, sädames-päi 

 inifrån, m. fl. 



Tids-adverbier äro: kons när, siloi o. silo i då, ähtäi, kaikan 

 alllid, eglei i går, homenn i morgon, fanamhäi i dag, nugudi 1. nägudi 

 nu, tanoi 1. tände i ons, paksus ofta, eräsass i stundom, edel förr, for- 

 dom, ähtnägi, iihtnägoi straxt, moha sent, aigeis tidigt, igaks för alltid, 

 ezmäks först, amu, amoi för längesedan, möst åter, pigai snart, jo, /ose 

 redan, vol ännu. 



