118 FREDR. ff' I LH. PlPPIKG 



Jun. 1/29 alt en Taxa för Boktryckarens arbete borde uppsättas/ men 

 delta synes dock icke hafva skett förrän han sjelf ingifvit ett Tryckeriet 

 i flera afseeuden rörande Memorial, vid hvars upplåsande den 4 Julii Con- 

 sistorium med honom, etter inkallandet, träffade sådan öfverenskommelse, 

 äfveu härom, ibland annat, som (oljande utdrag af Protocollet visar: "Ef- 

 ter hvart och ett måls öfvervägande resolverades, l:o det pröfvas billigt 

 och rällvijst som Boklryckiaren ansöker, att ingen studerande, som under 

 denne Rongl. Academiens Jurisdiction sorterar, må hafva tillstånd att dis- 

 putationer elhr annat dylijkt upläggia annorstädes, än här vid Rongl. Aca- 

 demiens tryckerij, hülst då han erbiuder sig för samma drägeliga köp, som 

 andre, hvad som fordras, nöijachtel. pnrstera: hvarföre slöts nu, att detta 

 af Decano förehålles alle dem, som något villia låta vid tryckerijet up- 

 läggia. livad angår det privilegium som Boktryckaren Mer c k el erhållit 

 uppå finske Psalmböcker, så står det intet att ändra: men deremot will 

 Consistorium Academicum tillsee, alt Boktryckiaren Kampe skall få någon 

 förliänst vid en finsk Psalmboks upläggiande in 4:lo med noter, hälst som 

 han nu åtager sig alt correspondera om noterne, dem han förmenar sig få 

 låna. 2:o anbelangande en viss taxa, huru myckit livar och en stil kommer 

 för arcket i arbetslönn att kosta, så blef nu, elfter bepröfvande, stadfäst, 

 att stilen Cicero antiqua betalas med 12 D:r R:mt för arcket, in till dess 

 samma stil blifver completterad, emedan der med nu eij mer än ett halft 

 arck i sänder skall kunna opsältias. de andre stilar, neml. tertia antiqua be- 

 tales med 9 D:r och Mittel auliqva med <S D:r Runt för arcket. Men de 

 som låta flyta inu Hebreiska och Grekiska uti sine skriffler, måste betala 

 något dyrare, efFler bepröfvande, allsom sådant mer elhr mindre införes. 

 3:o Såsom Boktryckiaren nu tillstod, att de förre stilar, som varit i tryc- 

 kerijel, äro honom reda tillvägne, så kau hau och de öfrige utbekomma: 

 hvar till, emedan flere kaster fordras, äfveu ock någre lådor till de grofva 

 stilar och en form-Regal att sätta former uti, bör Académie Timmerman- 

 nen Johan till säijas, sådant alt förfärdiga. All digeln uti prässen blir 

 skodder, pröfvas nödigt, och kan derom accorderas af Boktryckiaren sielf, 

 med den, som här i staden sådant kan giöra. Om Messings fundamentet 

 har han äfveu med Giördelmakaren atl accordera. I lika måtto be- 

 siälles de 2:ne Järn rammar, som äro nödvändige vid prassen. Till 



