126 Fredr. ff ii. h. PirpiNG 



här till uppgå. Til at förtiga at Hans Kongl. M:t des utom 1726 i Nå- 

 der hit skiänkt det gamla Pernauska trycket; ty elliest hade det ännu 

 mera kostat. Häråt' är händl, at icke någon penning al berörde tisco 

 Acad. under de nu nämnde åren efter fredsslutet ei heller till fö rene, så- 

 vida af Räckenskaperne intagas kan till Bibliothèque! blifvit anordnad. 

 Äter emot en sådan omkostnad, som förutan Boktryckarens årl. lön här 

 på giöres, har Publicum eller Academien icke den ringasle mera nytta, 

 än at Elenchus Lectiouum och nogre Programmata årl. ulan betalning 

 tryckas, som kan stiga till 15 à 16 D:r S:mt. Men alla Disputationer, och 

 annat, som af Professorerne eller de studerande utgifvas, måste betalas til 

 Boktryckarens nödvändiga utkomst och subsistence, aldenstund honom intet 

 tillåtit är at annat trycka än sådane Academiske saker *), hvaraf händer, 

 at han ofta halfva och fjerdedels åren kommer at aldeles vara utan arbete 

 En sådan inrätning, som Publicum och Academien icke till ringa grava- 

 tion länder, tyckes hafva des upprinnelse af de första tiderne när Typo- 

 graphien bief upfunneii, då Mästare uti den konsten långt ifrån med stor 

 omkostnad och pensioners tillseijande blefvo förskrelne: Men sedan den 

 samma är i stånd kommen och excolerad blifven, är intet svårare at öf- 

 verkomma sådane personer, än andra handtverksmän. Haivandes framl. 

 Boktryckaren Mer c kel ofta tilbudit at tilhandla sig Academiens tryckerij 

 och lika fult utan både lön och de publique kostnader derpå nu göras, 

 så föranstalta, at alla Academiska arbeten emot en ordentelig betalning 

 måtte här i orten af trycket utkomma Men Consistorium kunde der vid 

 sig intet utlåta, emedan här då var och ännu är en annan Boktryckare 

 antagen, och med lullmakt försedd. Derutan har Consistorium ock elliest 

 varit omtänckt huruledes berörde inconvenientier och svårheter igenom 

 något förslag kunde afhielpas, då det privilegium, som åfvannämude Merc- 

 kel och hans Enckia sedermera innehaft på Finska Psalmböckers och Cate- 



*) Ehuru illa sammansatt denna skrifvelse i flera delar är. kan man dock svårligen 

 föreställa sig alt Concepisten trott det vara Akademie Boktryckaren förment all 

 trycka andra än Akademiska skrifter, utan mätte lian hafva syftat deiuppå. alt denne 

 genom andras uteslutande Privilegier var hindrad att befitta sig med tryckuing 

 af alla sådane böcker, som kunde hafva största åtgång och således bereda honom 

 bättre utkomst. 



