138 Fredr. TT'lLH. PlPPTN G 



talade, nämligen Jacob Merckell, som nu var innehafvare af fadrens 

 Tryckeri samt hade titel af Directeur och Kongl. Boktryckare i Storfur- 

 stendömet Finland, d 7 Julii samma år inkom med en skrift, hvaruti han, 

 som vore sinnad att på det Högvördiga Domkapitlets i Aho anmodan låta 

 derstädes i afseende å finska Bibelns tryckande inrätta ett Tryckeri, be- 

 gärde att äiveu få tillträda det gamla, som Universitetet egde, jemte Pri- 

 vilegium på finska böckers tryckande och pappers tullfriheten, samt alt 

 njuta fria husrum och någon indelt lön, i spanmål eller hemmansräntor. 

 Härom öfverlades d. 12 Aug. i Consistorium vidlyftigt, men utan att 

 komma till annat beslut, än att med målet skulle åter hafvas anstånd tills 

 vidare, på det ej blott vederbörande måtte vinna rådrum att närmare 

 skärskåda den angelägna saken, utan äfven Universitets Boktryckaren 

 Kempe hinna under tiden inkomma med sitt sluteliga utlåtande; om hvil- 

 ket beslut han borde underrättas, jemte det Merckells skrift honom med- 

 delades. Detta tyckes dock hafva blifvit oförtöfvadt verksläldt, hvarefter 

 Kempi: ingifvit ett Memorial, uti hvilket han, förmenande sig i förmågo af 

 sin fullmagt och sina långa tjenster vid Universitetet vara närmare än en 

 fremmande, påstått att få inlösa det gamla trycket, med förbehåll att uti 

 sin och sine efterkommandes tid få njuta den vanliga lönen och årligen 

 tullfrihet på 1400(<SVc/) Ris papper samt det Kongl. Privilegium på Finska 

 böcker, men icke yttrat sig något särskildt om Bibeln, fastän han eljest 

 munteligen sagt, att han icke vdle åtaga sig dess tryckande. 



Vid sådant förhållande kunde naturligtvis icke någotdera af nu om- 

 förmälde anbud vinna afseende, livarföre Consistorium d. 8 Januar. 1750, 

 då målet åter företogs, under förhoppning om ett så mycket bättre Tryc- 

 keri på orten, om begge de i fråga komna blefve förenade, fann nödigt, att 

 innan något visst härom kunde slutas, gifva Directeuren Merckell vid 

 handen de förmoner och skyldigheter, hvilka komme att åtfölja Akademie 

 Boktryckare sysslan, bestående, hvad de förra angick, deruti, att få nyttja 

 Akademiens Privilegium på finska Psalmböckers och Catechesers tryckande, 

 samt njuta tullfrihet på 1000 Ris papper, äfvensom dessutom emot skälig 

 betalning få trycka allt livad vid Akademien utgåfves, så väl som den fin- 

 ska Bibel, om hvars utgifvande på kyrkornes förskott var förordnadt; men 

 hvarkeu husrum eller lön på Stat kunde bestås, såvida äfven den lön, som 



