4 iimärkningar om Strömmarne i Östersjön. 379 



Den undre sträingungen. 



Af hvatl h;'ir ofvänföre nli mom. C b. framställts kan lätt slutas, 

 att Östersjöns vattenmassa ifrån Torneå och Kronslad oafbrutet sträfvar 

 emot utloppen vid Balterna och Öresund. Den häraf uppkomna slröm- 

 meii framskrider i allmänhet långsamt, men uppnår likval vid Qvarkarne, 

 som förena de skilda vattenbassinerna, någon gå,ng en hastighet af 4 en- 

 gelska sjömil eller I tysk mil i limmen. Denna ström inlager vattnets 

 hela djup med afdrag af de 5 eller (3 fots djup, soin en tillfällig ström 

 på ytan deremol kan upptaga. 



För atl lemna en allmän öfversigt af dess lopp, får jag meddela, att: 



l:o i Bottenviken, som utaf Östersjöns tre skilda vatten-bäcken 

 är minst och som i förhållande till de öfrige emotlager det största vatteu- 

 tillskottet, löper den normala strömmen : 



ci) emellan Malörn och Ijo Ulkogrunni åt S. V.; 



l>) emellan Piteå och Carlo åt S. V. t. S.; och 



c) emellan Bjurö klubb och Kalajoki LJlkokallau åt S. S.V., hvar- 

 efter den kastar sig åt S. V. och löper denna kurs genom östra samt i 

 S. S. V. riktning genom vestra Qvarkeu förbi Hol mö ut till Botleuhafvet; 

 hvarjemle en icke obetydlig ström ifrån Jakobsstads och Ny Carîeby bug- 

 ten genom Finska ögruppen Michelskären och Walsöfarne löper ål S. 



2:o i Bolleuhafvel, hvilkeu är något öfver 1 .1 gånger större än Bot- 

 tenviken, går en normal ström: 



ci) utan lör Norrskär åt S. V. och fortlöper denna kurs längs 

 Svenska kusten ända till Ullöarna; 



b) medan strömmen midwaters och närmare Finska kusten ifrån 

 Vargö Gaddarna ända till utanför Björneborg löper ål S, der den vänder 

 åter emot S. V. och utanför Raunio stad löper V. S. V.; under det att 

 strömmen 



c) vid svenska kusten utanför Hudiksvall löper åt S. O. t. S. och 

 3 à 4 tyska mil derifrån ostligare, åt 8. emot södra Qvarkeu, der båda 

 strömmarna förena sig och derigenom löpa ut till Östersjön. 



Likaledes går en märkbar ström, äfven oafbrutet, genom Delet och 

 Skiftet, emellan Alands öariia och holmarna emot Finska kusten, hufvud- 

 sakligast ât S. 



