386 A. A N DELIN 



ljus vid inlärande af Utsjoki och Norrska dialekter, derföre är dess studium 

 af stor nytta för den som studerar lappska i allmänhet. Für att lätta 

 detta studium hafva dessa språkprof blifvit skrifna. üe äro öfversätt- 

 ningar ifrån i 1857 ars Lasten Saometar förekommande uppsatser och 

 nykterhets-föreningens skrift N:o 6, utom de fem första fabler, hvilka äro 

 författade af en infödd Lappe. 



Bokstäfverne äro: a, b, c, c\ d,d\ e, /, g, /i, i, j, k, I, m, //, rj, o, 

 p, r, s, s\ t, u, v, y, z, z\ ce, Ö. Af dessa höra y och o egentligen icke 

 till språket utan äro lån ifrån linskan och nylljas mera obeslämdt. Y är 

 en nuance af u, liknande det ryska m, och o af diftongen eu, t. ex. ystev 

 vän, puorre god. 



Vokalerne äro: a, e, i, o, u, y, œ och o. 



Diflongerne äro egentliga: ai, au, ei, ice, oa, ai, ou, ua, ui (j'i), 

 uo, cei och oegenlliga: à {œ), â (ao) V (/V) och e (eu = Ö). I Utsjoki 

 uttalas dessa oegenlliga diftonger så, att den första vokalen höres tydligt, men 

 den sednare är knappt hörbar. I Euare deremot höres endast den sednare 

 och den förra är knappt hörbar. I denna afhandling hafva dessa ej blif- 

 vit alltid utmärkte, t. ex. nâmma skrifves här nomma, mannat monnad\ 

 säiiist, sanest. 



Vokalharmonin verkar äfven en förändring vid vokalernes uttal. 

 Likasom i finskan den följande vokalen i ett ord rättar sig efter den före- 

 gående, så rättar sig den föregående efter den efterföljande i lappskau, t. ex. 

 Olmai, Oui, S'odam. Ohnai heter ursprungligen aimai, men diftongen 

 ai i sista stafvelsen fordrar alt första slafvelsen a förbyles till o. Oni, 

 är ursprungligen ani och s'odam är s'odam. Man säger äfven ulbmuh i 

 stället för olbmuh. Här fordrar u i sista stafvelsen att förra stafvelsens o 

 förbytes till u, ty ordet heter i Nom. singularis olmoz. 



E—o är den sednare vokalen i diftongen uo, hvilken icke, då e- 

 eller i-ljud i den följande stafvelsen förekomma, får uttalas såsom uo, utan 

 såsom ueu — uo. 



Konsonanterne äro: b, c, c, d, d' f, g, h, j, k, l, in, n, rj, p, r, 

 s, s, t, v, z, z. B, d, f, g, h, j, k. 1, m, n, p, r, s, t och v uttalas som 

 i finskan. C uttalas som tse, c som tschj, d? som dhr, ij som ng, s 



