Enarc-Lappsla Sprâkprof. 395 



Hit höra muadde, mollom, adnu, puoh, nubbe. 



A n h a n g s p r o n o m i n a : 

 Dessa fogas till andan al orden och utgöra språkets pronomina 

 possessiva. SufJixerne halva 3 numeri och deras former äro: 



S i n g u 1 a r i s. 

 Am 1. an min, ad din, es sin, hans, dess: 



Dualis. 

 Ain 1. cm vår, or/ eder, cä deras. 



Pluralis. 



Am 1. p/?2 vår, <v<7 eder, c* sin, deras. 

 Första persons sulfix i siugularis ljuder alltid i folkets mun som an. 

 Vid fogandet af sullixa till nömina iaktlages samma i Enars som 

 Utsjoki dialekten, livad vokalförändringarne iöre suffixen angår. Man 

 suger t. ex. leeiban /œibad, lœibes milt, ditt, hans bröd. 



Dualis: lœibam, lœihad, lœibes, vårt, edert, deras bröd. Pluaralis: 

 lœibam 1. lœibam, lœibad, lœibes, vårt, edert, deras brud. 



Häraf finnes att sufhxerne i Enare dialekten ej åro så utvecklade, 

 som i Utsjoki och Norska dialekten. 



Ferba. Verba halva samma modi, tempora och numeri i Enare 

 som Utsjoki dialekten. De kunna delas likasom nomina i sex klasser ef- 

 ter vokalen i infiuitivus och i tredje person siugularis praesens indicativi. 

 l:na de, som halva a i infiuitivus (och i tredje person praesens 

 indicativi), /ukad\ to/iud', koccad\ lolia, taha, kocca. 

 2ula de, som hafya e, adned\ adna. 

 3:lia de, som hafva /', rävvUP, rävvi. 

 A', t a de, som hafva o, orrocl\ orro. 

 5:!a de, som hafva u, pakkud', nakku. 



tjta, de, som hafva en sluten slafvelse i praesens tredje person 

 siugularis indicativi povc aste(C puvc ast, arveded\ arved. 



