Enare-Lappsha Sprâkprof. 427 



kain c'oski, siiopalin suopalasti sun pahenvuod'a Hoemest; kalhain puovdi 

 sun krislalazvuod'a ja soavadvuod'a mij seduamasam. 



Kid'd'a talvest ive 1250 oazui Birger saava kunagas Erik oht 

 nubbe lovvad jàmemest. Tot nagi suu huapust Ruottan vaest macud'. 

 Naevt sodai Hseme, ohtan ovdil valddum Suamagen nanotum kristalazvuot- 

 tan ja Ruota kruouan. 



Birger Jarl jämi ive 1266. Sun lsei kosk ave aigin Ruotast valeb 

 olmai. 



Jukko Gutlenberg. 



Tat olmai laei olmazkode stuorab ja jalub puorretahhe. Montiœt ? 

 Tontiaet, ett sim smietai ja ud'hai liiliatejje puustavaid, maikuim kirjid 

 praeiittujeh, ja li s at rievtui kirje praîntlijijje vuosamuz ud'ke. Tuod'ai 

 ovdil sud'apv kirjid praeullujeh, mutlo tuse muorran caecum puustavai- 

 kuim, moh tohhii kirji praenttam kallesn ja vaigadan. 



Jukko Gutteuberg leei kuattun Maintsi kavpupest Rhen juva ri- 

 dest Saksa œdnamest. Viss ij tied'e kuassen sun sodai, ijge maid kuas 

 sun jämi. Tommet li kuiteg tubdum, ett sun oini vuosamu pa?ive cuo- 

 gadvuod'a ivi 1393 ja 1400 kosUast ja nohadi jamem naharan nasvt 

 kutt love cieccem ive puoresn. 



Gutlenberg parnevuod'a ja nuorravuod'a aigest ij mäidgen laeh 

 majeb mailman sa?ilum œdna tied'u; arvalusa mield li juo aigiles finusam 

 konstali aed'aikuim, Riidoli as eh naggii suu ive 1423, varrid' Maintsist 

 Strasburgau, kost sun vigai pijjad' smiettum ud'kamiidas toiman. Mast 

 ja kost sun vuosamu kirje liiliatejje puustavaikuim praenltai, ij laïh rievtui 

 tiettum; vissis li vaa, ett naevt ive 1438 paihin kasvati sun vuosamusta 

 tom muoduid puustavaid muorast. Tasto algijui taid laskud' lajoin saeva- 

 tum metallist. 



Ive 1443 varri Guttenberg maasat Maintsin, mast sun riges kolle 

 caepe Juho Faust rud'aikuim perusti ive 1450 kirje praent, mast pase raa- 

 mat vuocen laiin kieilan prœnttijui. Mutt' Faust taattui mottom ive ku- 

 ladiin rud'aidas maasat ja kuo Guttenberg ij vajjam taid maksed,, valdi 

 Faust suuste kirje praent, maid tasto Piera SchöfFerin pajas oui ja puöredi. 

 Naevt sodai Guttenberg rud'a puuttesest kirje prsenttatta, vaikk sun tom 



