430 A. An de li y 



pappal kosk. Vajalaz ponnisli pakkuhan suorgganam ja manga valdui 

 fångan, Vorg toon ma?jga valddojui keskivar. Mutto vala ohti cokkanii 

 Riioselah tuarun, vaikk' juo lijjii tnohun teehin pied'gganam. Ij tat 

 isedam. Suatna haakah puohliivvu ovdan, tah riemmii pankkud' ja cuov- 

 vum tast Iœi tot, ett' oolakargidijje, indoli vajalij karggadnsah harvui 

 nnutkuo sahis raasi rido ool pasteles ja vievsas lisa ovdast. Ruoselaid 

 atastnvui mœlggad juohe syörgist; paldast, työhist ja robdast ponnistii 

 Suama algeh keiggejum pajonetkuim ja korr hurra cuorvusain sij vuëst 

 ja majemust v&liiskuattii paâljis sapelah ja miehah tuaru karrasub faggist 

 aimai aimai vuësta. Vuoittu laei olles. Ruöselih njuskeji haakaides tida 

 torvost pakkuhan, maid vajjii, ja mij almah halusavt majeld. Ija saevn- 

 jadvuot pifiaetti taan ruakkis tuaru ja Suamalih vyöjetii seaetedum vaja- 

 lazas majeld pseœli psenakullam uuïd'hi. Taan majeld vyöjetemest puad'e- 

 diines nuradattii mij upseerih ja suate almah ilod'en ja avud'en viettid' 

 vyöitus tuarum kuolbbanast. 



Klingspor taatu ja kïcsku vuesta s odai tast naevt Adlerkreuts ruak- 

 kadvuod'ast vuosmust vuoittu Suamalaid taan suad'ist. Ruös elah, kîei oaiva- 

 muz almain laei molom Kulnev, Pahlen, Turtshaninov, Silin j, n. o. k. 

 virai naevt 300 ja fångan soddii njaellji upseeri ja 260 almaid, moitta 

 siiste ozzu juohi muoduid suate naevvuid. Mij joavkku ltipi maelgad 

 samma matt; mutt' stuoramus vuoittu laei tot, ett' jurda Ruöselaij vuoit- 

 temaettumvuod'ast lappui Siikajoki tuara peeht ja sij luslolaz ruakkadvuo- 

 d'es laei lozidam. Oulu kavpug paeaesai siiste maeid tastma^ga rauhun ja 

 Suama joavku naevrranam miela virkusmi ruakkadubben taan mustali Huhti- 

 mannud 18 paeivi uia^ga 



Nomah Adlerkreuts, Döbeln, Björnstjerna, Ramsay, Essen, Ulf- 

 sparre laeaeh Suama historiast kiittum nomah tast Siikajoki ij stuorra, mutto 

 vuoittuli ja muadden aères tapausast ive 1808 suad'ist. 



Välishyöli. 



Valdde maerast sella stuorra aelle nomast valiskyöli. Kyöli nomma 

 li tast toontiaet, ettae tot ain aasa c'acest, mutto kyôli ij tot kuiteg la?h. 

 Tat soddad aelle ud'akaid nuutkuo puoh aeduam huad'd'oh ja vuoi^ga kaep- 

 pai paeht, moh kyöliin aeh leeh. Valiskyöli ij mati kuhe ohtan maanost 



