Enare- Lappska Sprâkprof. 437 



Toid pojid lasi kalgu päårne soolust paikkan joavddam. "Vui totuv 

 tat tâal Mart majemuz loppu laei ! Vuoc c eu râhti viesu kuarosu (paljisn), 

 tualvui ja juvai nia'ulte luovus oaz'ui. Vaivas lijjim taluv ovdil, tuai lœm 

 aibas paljis. Ja puoh H tat toou korodum vüue työje. Vui jis tuod'ai 

 Immsel laäpetic i viine majemuv pitta mail mest ! vEres kuo sutuid ja va- 

 hagiid tot ij kuasseu tovv.' Ki tääl mu ja päärni riaebni piebma ? „ 



Toos taabaui luovus njirjgalas cœlkked' : "mi asletejje tot juhlie 

 almai säet talle laei ! Sun ij tohham œres kuo juvai saehe jejjas eltae tu 

 työje palhad. Laezzuv Ibmsei tallan suavvam (sallim) sunjen taala loo- 

 pos a?res juheid esimaerkkan ja tunjen puörren, kuo tun taal jeh idnig tar- 

 pas tom juöhe tavve soro ja palo kuodded', mi ovdil laei." 



Laei Haerrav keskivärest puattam paikkan ja addeli kalggun love 

 rubled. Andras Loje meeidtai surkotalai su ja œd'ai: "kuo tunjen taäl ij 

 leeh, kuus pààrninad moiiocih, te vuölge muin kuoibmeu mijjen; kale Ib- 

 mœl vala tuuv is ed', su armus li nuvvuhädna." 



Kuo tull' laei työjes loppetam, vulgi Hœrra kerkivaran maasat Süd 

 almug cokkani taas ud'd'asist tohon; aednag arvali jejjas balvalijjin ohtun 

 pilaris suvulaz leed'e, nubeh taattuh muutoiuv suin tobdostud'. Pottii 

 pajrrutupan ja tobbe algate Mikko Hurskes saavu ja celhi: kale mij paapp 

 tavjav vaarud ja ruhotalla mij viine juhhem aibas hilgod', ijge tom piru 

 cäce pokcamaidgen väldded', mi kaad'od seehe sielu ettœ rummas; mutto 

 mi tast li ise ? suokkeh ja cierruh saarne äigin, ettse jurdaci maidten 

 puoratusaid sodäd', mutto tot puoratus ij piste ij tassacen kuo siiddan 

 kuastih. Vui jis lipci puoh juheh odna saapuvel laemaz ja oaidnam, 

 maid taasuv viidne tovai; jis kihhen joavhust kuiteg lipci mielas malt- 

 tam ja tastovdas riebmam viine valüed'." 



Haerra laei vuolgatam palvalijjes ravde laesk rievu keskivaran koc- 

 c ud'. Palvalijje pod'i maasat ja celhi laesk leed'e perrutuvest. Toho monai 

 haerrauv ja algi sarnotalläd' suu. 



Haerra. Caelhe, kalgu riebu, juouv kuhhagen lijjih laemaz toon 

 almaikuim najjem tuest? 



Kalgu. Ij vala pajel kulm ive, mutto toon àigist laem aednu raur- 

 ras ja toske oaidnum; seh laeh calmeh tavja koskesen paeaesam. 



