Enare-Lappska Sprâlprof. 441 



sanikuim, mast sim œœdui, kargai oolon ja fis laei muu œdnam vai- 

 vasen caimam, jis ij Jaako lipci koskan puattam. Toon âigest, kuo sun 

 loin naalin ud'd'asist pod'i viiue maahuu, Isei sun kuo ubbaines fillejum. 



Vui jis ultuuli kuiteg jurdacii, mähte tot li stuorr suddu, nubban 

 viine keigutallad'. Arvaleli: caerhi ij tow' maidten, mutto tot li kuo rikk, 

 jis tom ij caskad, te vajja tost stuorr' tulla pualluv alges oazzud'. Nuut 

 li lot viinev kœc c alœmin, jis ij tot kuod'u puohrak maeddal, te oaz'zu 

 viine hiimo juôhe caerhest ud'd'a kehotus, ja saatta majemust ulmuz rohe 

 kauhodub kad'otussati. Almastan kale oidnim, mi nuuvahadna toske ja 

 oasetaemes loop tommuod'uin li, kiaeh lach viine paddiid soddam. Päihest 

 suuste ij laeh rauhu, kuo miiste ij laeh laemaz vaäre juöhe pasivi viine 

 oasted'. Sun vulgi siiddan, kost tot kavnui, ja kuoddaci toho, maid lua- 

 vus oaz'ui. Pod'i tasto a?hedest tai ihho paikkan, korodi, pauhai ja stohodi 

 immselinacttumaeht, kuo majemusgen ruttasui naharen, nohadi ja skoridi, 

 ettœ vastes Isi tom kullad'. Morrand i i nes laei sun nuut uaevrre ja vuöi- 

 metasme, ettae ij skikkanam kuusen. Kied'aidaduv tuargistain talle nuut, 

 ettae ij moongen naalin laemaz pastem iijalmasis oazzumen. 



Vala tadeuv kauhodub laei, kuo komeh, moh oaidnema?tlum eliid 

 la?z'zeh la?mazgen, riebmeh suu vaiveded.' Toi kozast sun cuarvui ja 

 tuargesti, motorn tovve vuajatalai taide puuko taihe aksu kied'ast majeld, 

 motomin kaac i jez toi ovdast pakkuhan. Ohtiv pokkitad'ai sœnga vuoln 

 ciehhan nimt attasavt, ettae ij idnig moinen naalin laemaz maeddal pœaas- 

 samen. Haerra almalaz äcce kuiteg varjelos juöhe ulmu viine päddiin. 

 K.œa?n calme li oaidnam tom, maid muu, tot kale ain puatta viine va- 

 jeded'." 



Kalggu tovai tiervuod'uid. Hœrra addeli sunjen vala vitt ruble 

 ja celhi almaid, kiœh tuvest lijjii: "toon kalgust kulaid tääl saarne, måste 

 tijjen lipci aednu hietu, jis taattuciid tom puörrenad kaevttid'. Addelici 

 Ibmœl, etta? toh tij koskastad, kiœh laeh tottum viine juhhäd', kuod'd'aci 

 tom taavi, ovdil kuo puatta Marti laeikk ovdan ! '. 



Haerra vuolgi tääl kuösi viessun ja oad'ai. Paeivi ma?^ga vuölgi 

 Hovilan, mast palvalejje aehedpaeln pudnjalad'ai Pajupöhuaen soholiides tier- 

 vatted'. Keskivarest ^lijjii taasuv almah koavust; motomah fallu sunjen 



56 



