Enare-Lappska Sprtïkprof. 443 



rehalaz ja puörest oskolum almai, ja tornpa tiael Hovil tolaz haerra maeid- 

 lai oskoi viine äitte c'ovdagiid suu tuohasis. Tobben lijji aedmi viine varpar 

 lud. Ovdis ;'iigi lijji kale cabosah ja jiaeheh, nuilto äigi ool riemeh toh 

 aveded' (kul«ed'), ettae sun ferlli tade variin lite aitlan tualvud'. Vuocc'en 

 eli olili kuöhte oliost toid k sec Ca (neu, mutto acanjai soddii varpaleh ava- 

 duvvusubim, ettae sun kolgai juöhe paeive taid kaécèamen selled', ja ju- 

 ongii majemust aive cuuti, ettae ac'xii vuosamuz työje id'edest ja ma- 

 jetnuz aeliedest laei tai kaeccam 



iEceduan nomma laei Eva; sun laei viskas työje tahhe, malte oltnoz, 

 valmas accan isan, rnast tar pas ui. Sun sabmà kuo acanuv oui Hovil 

 haerra ja roiivva stnorra arvust. Ohli algi korr p;ine lavdd aeoednan 

 vaiveded'. Jem tied'e, ki la?z suu rävvim viine njalmest adued'. Sun to- 

 vai nuut, ja cualgi algusl ticaujah äigi majeld viine njalmesles olgos, mut- 

 to mawga laei viidne mibe rade kavnam — tot kulgai cuddujeu. Toon 

 aigist päd ne matu ij kuassen joskam suu k.'Ukemest, ijge sun tom viiniin 

 puaredmest. Toon tovai suu vala lallev kuo maatu juo aiga hri päne mad- 

 duineskuim purram. Muu lijjiin talle kulm ive paihhin a vestan, ja muuv 

 nagi sun lavja viiue kaecc'aled', kuas mudoi polai tihiid oaivvan ja ma- 

 d'uid cuavjasan soddad. Viidne monai oaivvasan, mua lavllum ja njus- 

 kodim ,valddim sukka oivad jeaednan askest ja caitlim mahle kaasi saepplig- 

 kuim ttlleled', most seatdnan puavvusti — muai laeim juliumiiz kuahluh. 



Talu roavva laei kullad' oazz um, ettas œaednan tavja p;'ine mad'u 

 vuöst valdi viine, ja ettœ sun viiniin hokatalai muuv puatte pa'ain, koccati 

 su lusas ja celai; "tun immaelm.etlum olmoz! ij tast kale ettae pilledah vii- 

 niin jeijad ibardusad ja tiervasvuod'ad, taattuli vala parnad samma muo- 

 d'uzzan. Puöreb lipci tunjen tom tallan kodded', kuo suusle tom naalin 

 ubba puatte tiervasvuod'a pilleded'. Tu halddusad, muu tastovdas jem 

 osku ubba parue; Ibmael lipci muu tast ranges einen, jis jem aestaci pa'a- 

 dus puattemest, mast vaa matam. Mona tun tall malkasad, kadbotaem, 

 ja kuöd'e parne tseaehe! "Tast tarva ni roavva muu kiettan ja aed'ai:" 

 tastovdas lœh tun muu alggan; mun taallum tuuste huol adued'." 



Taevdediinau nuut lovemat ihed mallim cielggasavt luhhad' kirjest 

 ja maelgad ubba katkismus pajelduv. Työjen laei passud' nuorra haerraid 

 ja isatallad' si j tuüines. Siiste lijjim mattam ruotta kielav. Siiste laei pu- 



