Enare-Lappsla Sprâkprof. 455 



teh rievlui tiervas, jem puacce, ja kœssam oolasaii puohai pajelkaeccam ja 

 oametobdunv üiomu. lmmsel addelos munjcn andagasan puoh tom pa'a- 

 vuod'a, maid viine pamt tem tohham, ja addelos andagasan toiduv kteh 

 nnuijen tom ovdemus keigutii. Mh sii tom tnod'ai lijjii tohham, jis lijjii 

 ärvedam, mi oasettamiesvuot last muiijen kalgai s'oddad'. Mutto koroddum 

 ja maeddal vuordniim tevos tàïil taan aigisl viine majemuuv pittan mun 

 njuhc aman lahdadmest ! " 



Li aida ihe nnnhham taste kuo Rapa-Lass viine toin naalin äidu 

 Imapnst jooskai, ijge sun tom tastma^ga teh ucagen ksec'c'alam. Sun li 

 riebmam suikkar lyöje tohhad', masle juo ovdiluv mottom muddon matte 

 tei, ja aastas'am toin selatus kalggusis ja p/irniides, kteh maeid kuo jezuv 

 tääl vazzeh c'aposavl karvodtim, seh tolain riemjoisist. Tiervasvuot li 

 puorranam ja tola Rapa-Lass nomimiv aibas vaaldussan joavddam. Ov- 

 demuz ohoin, celhi sun munjen majemust, laei kale koros kied'ain, kol- 

 gai rievtui viehavasavt viine paihe lappad jotled' ja vala stuorabun s'odai 

 toskan, kuo kihhen munjen viine faalai. Mutto tääl, Immael kiito, ij teh 

 mihhen seaete; laem viinan rievlui vajjan soddam," — Tat Lass pudnie- 

 lattam, osko muu, li aednu puörre c ielgasvuod'a as s an tohham. Aidu tat 

 as' se, ettSB sun ovdil tei almiig pa'ammus julilie lallijiid ja juhhamiues laei 

 puoh oasis ja arvus monotam, mutto aidu hnapust tovai puaratus, saati 

 rcdnagiid jurdaced' tiiles ja cuovvud' suu ovdamaerhiides. ./Enub kuo 

 mun kuöht love ihasiin saaraiinan ja œres mattatusainan vaikuti maina- 

 sum Lass huapus pudnielusaines ja ovdamarhiines viine juhham kœppe- 

 deemen." 



Kuo kirkkohaerra loci savas loppetam, pudnielad'ai taaluhaerra tuah- 

 tarist kojeded', maid tuahtareh rievtui viinesl ja aeres viehavas juhumu- 

 sain arvaleh. — "Maidbe œres, v;'istedi tuahlar, kuo ettae toh laeh mirkko 

 ja tade mield vahaglas üb liervasvuottan, made aenub kihhen navdas . Juöhe 

 pœivalaz viine juheh, celhi snu, aeh kuasseu piso tiervvan ja sele puaresn. 

 Jis kotemuh juhiin motomiin seilen puaris ahhan, te laeh toh tommuoduh, 

 kiaeh lijjii kolggam muadde pœiviid koskast vastud', ovdil kuo taas laeh 

 maidien njalmasis ja oaivvasis naz'zum. Taid vaasto aigiid li ruinas' juö- 

 he tovvest œnuedam tiervasmed' viine pilledrmen vaikudusain ja tomtiaet 

 laeh mottom tovve olluv ahhan puattam; viinelta lipcii kuiteg œllam vala- 



