Om en Vågrörelse-apparat. 573 



Men vill man låta tiden t eller vågrörelsen begynna från det mo- 

 ment, då molekylen Sr i sitt jemvigtsläge, hvilket alltid och särdeles vid 

 transversella (elhervågornas) vibrationer år det naturligaste, behöfver man 

 blott öka bågen med en qvadrant eller i formlerna 3) och 4) i stället för 

 tVk sätta \ n + *AT, då man erhåller 



x = o cos (^ n + tVk — a sin t f k 5) 



v = a Vk sin {\ n + t Vt) = aVl cos tVk .... 6) 

 I liqvida vågor vibrera molekylerna på tvenne sätt: både longitu- 

 dinelt (framåt och tillbaka) och transverselt (upp- och nedåt). Hvardera 

 af dessa vibrationer följer ofvanframställda lag och molekylens rörelse blif- 

 ver en följd af begges samverkan. I det enklaste och regulieraste hithö- 

 rande fall (dä nemligen ingendera vibrationen modifieras af något hinder) 

 äro begges amplituder lika stora, vibrationsbanorna skärande hvarandra 

 vinkelrätt uti jemvigtsläget och phastiderna skilda på \ vibration. Beteck- 

 nas då molekylens afstånd från jemvigtsläget (eller jemvigtslinien) i den 

 ena vibrationen med x och i den andra med y, samt amplituderna eller 

 dessas maxima med a, så är 



x = a cos tVk och 



y — u cos (i n -f- tVk) — a sin tVk , 

 eller 



x 2 +y- = a 2 cos t Vf f a 2 sin tVk = a 2 , 



följaktligen rörer sig molekylen i eu cirkel, hvilkeus radie är = a. 



Vid alla dessa formler må ytterligare anmärkas, att då t betecknar 

 tiden, som förflutit sedan rörelsens början, och man alltid har 



sin (-pr — Mj V k" = sin l VI , samt 



cos ( —p°=- — \- t\ V k - cos t V k , 



når n är ett helt tal, så måste molekylen erhålla samma af>tånd från jem- 

 vigtsläget, samma rörelseriktning och samma hastighet, med ett ord befinna 



sig i samma vibrationsphas, så ofta tiden förökas med jt=. Då nu den- 

 na tillökning tydligen är lika med den af en hel vibration, så erhålles om 

 densamma sättes = 7', 



j^r = T och —= n . 



