576 4- Moberg 



sols (d. v. s. så att visarena röra sig medsols), till dess alla visare blifva 

 parallela, och gifver dem sedan genom fortsatt vridning St samma håll an- 

 tingen horizontel eller vertikal ställning. Nu befinnas alla remsorna på ii- 

 ka afstånd ifrån hvarandra och vågrörelsen kan begynna från hvilken som 

 helst af dessa ställningar. Äro alla visare horizontela och vända mot höger, 

 så befinner sig hvarje remsa i det läge , att då trissans afstånd från hjulets 

 axel betecknas med a och remsans med x, man i enlighet med formlerna 

 7) och 8) eger (emedan t — O) 



x = a cos 0° = a och v — ~ - q, sin 0° = 0. 



Då vefven nu vrides medsols, rörer sig den första visaren motsols 

 och den derpå hängande vertikala remsan närmar sig axeln, men så att 

 dess afstånd derifrån alltid är lika med cosinus för den af trissan beskrif- 

 na bågen. När första visaren tillryggalagt | (= T 3 2 ) af ett omlopp d. v. s. 

 t = * T, sa ar 



x = a cos —jr- ■= a cos j = U 



och således remsan vid cirkelns medelpunkt eller molekylen i sitt jem- 

 vigtsläge. Dess rörelsehaslighet är deremot nu störst eller 



_ 1 !i a . 2 st '2 a a 

 V — rtc Slfl 2T - — nr* • 



Fortsattes vridningen ytterligare åt samma håll \ hvarf, så afiags- 



nar sig åter remsan ifrån medelpunkten, men åt venster till dess man får 



(för t = \ T) 



2 « t 

 x — a cos rj— = a cos Ti— — a, samt 



2 n a . „ 



v = — 7p— sin n — O. 



Under den andra hälften af kringvridningen för sig går rörelsen på 

 samma sätt, ehuru åt motsatt håll, så att efter | hvarf, eller för t = J T 



erhåll es 



x — a cos | n — och 



2 îi a , 2 « a 



v = j sin £ 71 = — — j, — . 



samt efter ett helt hvarf (t = T), 



x — a cos In — a och 



2 n a . 

 v = rp sm Z it = U, 



