nom en farfar, hvilken här varit professor, och genom en far, hvilken här 

 varit docens, vore sedan 90 år tillbaka med akademien och den finska 

 lärdomen införlifvadt." 



Det må sluteligen tilläggas att .Kansler, jemte det han tilldelade 

 båda sökandene venia docencli in mat hes i applicata å. 10 Maj 1816, an- 

 såg billigt förordna, det genom lottkastning bestämmas skulle, hvilkendera 

 komme att framför den andra å lektionskatalogerne upptagas. Vid ansläld 

 lottning tillföll första rummet af Schulten. 



Redan följande år den 18 Nov. utnämndes af Schulten till adjunkt 

 i mathematik och fysik, i hvilken egenskap han sedermera bestred mathe- 

 matum professorens föreläsningar vårterminen 1823 och physices profes- 

 sorens föreläsningar höstterminen samma år. Då math. professionen kort 

 derpå genom Ahlstedts d. 21 Dec. 1823 inträffade död blef ledig, an- 

 mälde sig af Schulten såsom ensam sökande till densamma, och hade 

 han redan då dels genom disputationer, dels genom andra vetenskapliga 

 afhandlingar lemnat sådana prof på sin insigt och förmåga, att konsisto- 

 rium kunde förklara honom utan afläggande af ytterligare spécimen fullt 

 kompetent och dokumenterad till den af honom ansökta professionen, på 

 grund hvaraf han äfven den 4 Jan. 1826 i Nåder utnämndes till mathe- 

 matum professor, hvilken befattning han redan de två föregående åren un- 

 der ledigheten förestått. 



Under den ovanligt långa tid det förunnades af Schulten att ver- 

 ka såsom akademisk lärare, egnade han en oförtruten och samvetsgrann 

 omsorg åt uppfyllandet af detta vigtiga kall. Den mathematiska undervis- 

 ningen i våra skolor var den tiden, såsom tyvärr ännu är fallet, i hög 

 grad tillbakasatt, emot hvad förhållandet är i de flesta andra länder, och 

 följderna häraf har nogsamt visat sig inom alla de praktiska yrken och in- 

 dustriela företag, som bero på tillämpningen af denna vetenskap. För att 

 i någon mon vid universitetet upphjelpa hvad i skolorna blifvit försum- 

 madt, höll af Schulten vanligen, utom de honom åliggande offentliga 

 föreläsningarne, i hvilka högre delar af mathematiken föredrogos, äfven 

 enskilda kollegier i arithmetik och geometri för blifvande civila tjenste- 

 män, hvilka kollegier talrikt bevistades af studerande såväl af filosofiska 

 som af juridiska fakulteterna. I sitt föredrag eftersträfvade han framförallt 



