dem. Paa tien anden Side er derimod denne löse Beskaffenhed af Grunden 

 en Lettelse for Kuldriften, da Omkostningerne ved at grave Schachter on; 

 Stoller og- ved at löshugge de smalle Kulflötser derved hliver mindre, 

 h) Kidrendernes store Heldningsvinkel. Fölgerne af denne Egen- 

 skab ved de Bornholmske Kullag er, at man ved at forfölge et Kullag 

 snart kommer i en betydelig" Dybde, altsaa, da de smaae Udviisninger 

 ikke let tillade store Indretninger til Vandafledningen, man forlade dem. 

 Men paa den anden Side er der ved de stærke Hævninger og Sænkninger, 

 som foranledige den store Faldvinkel, bragt en Mængde Kullag til Over- 

 fladen, som ellers vilde ligge i en uopnaaelig Dybde. 



c) Kullenes Beskaffenhed. Vi ere vante til at sammenligne de Born- 

 holmske Kul med Newcastle- og Skotske Kul, som fores hertil, og da 

 staae de Bornholmske meget tilbage. De bage ikke sammen ved Opvar- 

 mingen, og kunne af denne Aarsag ikke med Fordeel benyttes af Sme- 

 dene; den samme Vægt deraf giver mindre Varme og mere Aske end 

 de engelske; de ere ligeledes mindre vægtfulde, og en Tönde deraf veier 

 altsaa mindre end en Tönde engelske Kul; de hensmuldre desuden let 

 naar de blive udsatte for Luften. Men deres Kraft til at opvarme er 

 langtfra ikke saa ringe, som man almindeligcn troer. Jeg har prövet 

 flere af de Bornholmske Kid og andre Brændselsarter paa den Berthierske 

 Methode ved at smelte dem med Blyilte, og vil angive Resultaterne af 

 disse Forsög, som et Bidrag til Danmarks Brændsel-Statistik. Til Sam- 

 menligning tiene engelske, skotske og skaanske Kul, saaledes, som de 

 gaae her i Handelen. 



i) skotske Kul frembringe ved Forbrændingen 598GVarme-Eenheder*). 



2) engelske store Kul 5757 _ 



5) færoiske Kul 4195 — 



4) svenske Kul fra Hoganæs 4040 



•) Hvad dette Udtryk betyder vil blive Wart af det Folgende. 



