9 



hed, havde Lov til at forfölge, hvor lian fandt dem. En mere fordærvelig 

 Maade, at hestemme Rettighederne paa, han ikke tænkes og hvis den var 

 bleven fulgt længe, vilde den have qvalt den Bornholmske Kuldrift i sin 

 Begyndelse. Den synes at være foranlediget ved en Fölelse af Medli- 

 denhed med de Kulværkseiere, som , efter at de havde faaet Udviisning 

 paa et af dem angivet Terrain, fandt, at Flötserne ved at forandre deres 

 Strygningsretning kom uden for Udviisningen. Ikkun ved store Udviis- 

 ninger, bestemte efter Overfladen, er det muligt, at bringe de Bornholmske 

 Kulværker i en blomstrende Tilstand, thi da vil det være muligt, at 

 anvende Omkostninger paa den forelöbige Undersögelse og paa Forsögs- 

 arbeiderne, og, efterat Foretagendet er begyndt, at anvende alle de Mid- 

 ler, hvorved man letter Arbeidet og tilveiebringer et billigt Product. 

 Disse ere nemlig kostbare og blive ikkun fordeelagtige , naar man kan 

 regne paa deres Benyttelse i en længere Tid. 



b) En manglende Bestemmelse over Vandudpoinpningen fra for- 

 skjellige Udviisninger. 



Naar to Udviisninger ligge nær ved hinanden og ikke ere adskilte 

 ved et Leerlag, som forhindrer Vandet i at trænge igjennem, er det 

 klart, at den af Kulbrugerne, som arbeider sig dybest ned, vil faae alt 

 Vandtillob, og vil altsaa have saa uforholdsmæssige Omkostninger, at han 

 er nödsaget til at rette sig efter sin IVaboe. Heri maae vi söge Hoved- 

 grunden, hvorfor man ikke gaaer dybere ned, og en Bestemmelse over 

 den Andeel, som enhver skal tage i Vandafledningen, vilde uden Tvivl 

 bidrage meget til Kulværkernes bedre Drift. Hvis man ikkun havde 

 store Udviisninger, hvis f. Ex. de senere angivne forskjellige Systemer 

 hvert tilkörte een Eier eller eet Compagnie, vilde denne Ulempe falde bort. 



Man kunde let fristes til at see en Haardhed imod fattige Arbeidere 

 i en Bestemmelse, hvorved Udviisningernes Antal indskrænkes saa meget, 

 men naar man betænker hvor hyppigt et mislykket Forsög paa Kulflötser 

 aldeles odelægger Folk, som have saa ringe Pengekraft, og hvor meget 



Vid. Sel. naturvid, og mitthem. Afh. VII Deel. B 



