M 



Dannelser ere yngre end Overgangsformationen og ældre end Grönsan- 

 det, thi intet Sted (indes de i Overgangsterrainet, eller imellem det og 

 Urbjergene, medens Grönsandet overgribende og afvigende bedækker den 

 yngste og mellemste af disse Dannelser. Grönsandets Dannelse inaa 

 altsaa forst bave begyndt paa en Tid, da ikke blot Kniformationen fuld- 

 stændigen var dannet, men ogsaa allerede bavde lidt de Forstyrrelser, 

 som nu forvirre deres Leiringsforbold paa en saa gjennemgribendeMaade. 

 Den næste Undersogelse bliver da at anstille med Uensyn til Sam- 

 menhængen med andre Landes Formationer, hvor da navnligen Sverrig, 

 som det nærmeste Land, og det, hvis Bjergformationer ere nær beslægtede 

 med Bornholms, forst fortjener at nævnes og undersüges. Men denne 

 Undersogelse kan il. lam være stöttet paa en Sammenligning af Forste- 

 ningerne, der altsaa forst inaa gjennemgaaes; 



I. I den jernlioldende Formation. 

 Plan te for sten inger. 



Iblandt de organiske Levninger af Væxtriget, der findes i den 

 Bornholmske Kulformation fortjener ingen större Opmærksomhed end de 

 finnede Blade, som vi allerede kjende fra Hör i Skaane, og som A. 

 Brongniart under Navnet Nilssonia har opstilt som et nyt Genus i Cyca- 

 deernes Familie. Sammenligner man det Tab. II. Fig. 2 afbildte, finnede 

 Blad med det af A. Brogniart i Annales des sciences naturelles, Tom. 4 

 pag. 218. Planche 12 Fig. 5, som „Nilssonia brevis encore enroulé en 

 crosse", fremstille Blad fra Hör, vil man sikkert strax overbevise sig om 

 Identiteten af disse Blade, men naar Brongniart i Beskrivelsen siger 

 „Nervurus principales au nombre de trois, confluentes vers le sommet, sé- 

 parées chacune par trois nervures plus fines Sf tuberculeuses" saa stem- 

 mer dette hverken med hans Afbildning Fig. 5, eller med den her givne, 

 og ingen af de enkelte Finner, som findes i Jernstenen fra Nebbeodde, 

 viser de omtalte stærkere og finere Striber, medens det i Fig. 1 fremstilte 



