134 



er ubetydeligt stürre, eud hiia Hüide. Fra Nakken af aftager Breden 

 efterkaanden, men stærkt, imedens Höiden fra Brystfinnerne til Gadboret 

 kun bliver lidt ringere, saa at Höiden ved Gadboret er dobbelt saa stor 

 som Breden, og- tre Tommer fra Halespidsen er den forste næsten tre 

 Gange saa stor som den sidste. Legemet löber fölgeligt ldingeformigt 

 ud i Halespidsen, hvilket end mere forüges derved, at Byg- og Gadbor- 

 finnen forene sig i Halens Ende. Bugprofilet er, ligesom ogsaa Byg- 

 profilet, tilrundet. Gadboret ligger noget ud over Enden af Legemets 

 forreste Tredie-Deel. Hovedet, især dets forreste Trefjerde-Deel, er 

 mærkeligt nedtrykt, og tillige er det Legemets bredeste Deel. Der er 

 ikke Spor til nogen Sidelinie, hverken under Form af en fordybet 

 Linie som Grændse imellem Muskellagene, eller som en Bad af Sliim- 

 huller. Det er forst efter Hudens Aftrækning at Grændsebnien imellem 

 Muskellagene kan sees. 



Hovedet tilligemed Brystfinnerne ere nögne. Den övrige Deel af 

 Kroppen derimod besat med smaa tynde Skjæl, der næsten ere cirkel- 

 runde og have en straaleformigt stribet Overflade. Skjællene ligge ikke 

 tagsteenformigt, paa den sædvanlige Maadc; men i en liden Afstand 

 fra hinanden, ganske nedsænkte med deres hele Band i en flad Grube i 

 Huden. Da de ere af en lysere Farve, give de paa Kroppens mörkere 

 Grund en fiinplettet Tegning. Skjællene aftage i Störreise, saavel i 

 Betningen fra Hovedet til Halen, som fra Midten af Siden til Byg- og 

 Bugprofilet. De störste ere 3. Linie i Diameter. Paa Bygfinnen rækker 

 Skjælbedækningen indtil to Trediedele af Finnens Hüide ; paa Gadbor- 

 finnen derimod ikke ganske til den halve Hüide. Legemets Grundfarve 

 var hos de, næsten i et Aar i Brændeviin opbevarede Individuer, mürk 

 graabrun, lysere paa Hovedet og Gadborfinnen. Paa denne mürke Grund 

 nedstige sex sadelformige, brede, graagule Tverbaand fra Bygfinnens 

 Band, af hvilke det forreste er det smalleste og korteste; de folgende 

 brede og dybere nedstigende mod Gadborfinnen, til hvilken det femte 



