182 



denne Tandgnippe Figuren af en saa kaldet tyrkisk Halvraaane eller en 

 i Grundlinien dybt indskaaret Triangel. Tænderne ere af samme Form 

 som de paa Mellemkjæven, men næsten dobbelt saa lang-e. Ganebuernes 

 forreste Stykke er ligeledes besat med flere i en langagtig Gruppe tæt- 

 staaende Tænder af Stürrelse som Plovskjærbenets. Tænderne i Under- 

 kjæven afvige bverken i Störreise eller Form fra Mellemkjævens, de 

 staae tættest og - ere længst fortil; Tandstrimmelen bliver smallere (d. e. 

 de uregelmæssige Rader blive færre), og - Tænderne blive kortere bcnimod 

 3Iundvigen. 



Svælg-benene ere besatte med de korteste og- stumpeste Tænder, 

 som ere pressede tæt til hinanden. De underste Tænder danne tvende 

 smalle, men korte Strimler. De överste staae paa hver Side i en ind- 

 vendig- stor Gruppe og- to udvendig-e meg-et smaae Grupper af et rund- 

 ag-tig-t Omrids. 



Öinene sidde langt fortil og- tæt op til Pandeprofilet. Afstanden 

 af Pupillens Midtpunkt fra Mundspidsen indeholdes tre og- en halv Gang: 

 i Hovedets hele Længde. Ved denne Belig-g-enhed af Oinene opstaaer 

 en nye Lighed imellem Bythites og- de egentlige Blennii. Oiets Dia- 

 meter er næsten sex Gange mindre end Hovedets Længde; Farven af 

 Regnbuehinden er endnu stærkt guulagtig. 



Det bageste og tillige slörste Næsebor paa hver Side ligger meget 

 nærmere til Öieringen end til Mundranden ; det andet og mindre ligger 

 midt imellem begge; det kan lukkes ved en fra Randen udgaaende lille 

 Iludlap. Næsehulen selv optager paa hver Side ikke fuldt det halve 

 Rum imellem Öieranden og Mundranden. Den igjennem en af Næse- 

 borene indblæste Luft oppuster blot Næsehulen, men ingen af Sliim- 

 kanalerne, ligesaa lidt trænger den i disse indblæste Luft ind i Næsehulen. 

 En lignende Stilling og Dannelse af Næseborene viser Itlennius Pholis, 

 hvorimod de andre Blennins-Xrler som ocellatus, Pnvo, o. s. v. have de 

 meget smaae Næsebor paa hver Side staaende tæt sammen. 



