185 



Den korte, brede, foran tilrundede Tunge er i sin hele Længde 

 fastvoxet til Mundhulens Bund, med hvilhen aliene den han hæves og 

 synkes. Dens Overflade er glat og- blöd. 



Gjælleaabning-en er meget stor, i det Gjællelaaget articulerer sig 

 höit oppe, og- Gjællememhranen forst henad imod Underkjævens Vinkel 

 forener sig- med den fra den anden Side, hvorved den hele Isthmus bliver 

 frie og- synlig - . Denne Forbindelsesmaade imellem hver Sides Gjællemem- 

 brane er den samme som hos de g-rönlandske Clinus-Xrter , men aldeles 

 forskjellig fra den, som vi træffe hos de egentlige Blennii, hos Pholis, 

 hos Ascanii Brosme loupée og- hos Smördolkene (Gunellus), den er 

 og-saa, men dog- mindre, forskjellig- fra den, som forekommer hos Torske- 

 arterne. Gjælleaabning-ernes större Vidde er en naturlig- Folge af en 

 saadan Forbindelsesmaade. Den lig-e Linie fra Gjællelaag-ets Articulation 

 til Forening-en af beg-g-e Membraner, og- som er Chorden til den Bue, 

 som dannes af den bageste og- af den nederste Rand af Gjællelaaget og 

 af Gjællememhranen, er en Tomme og- en Linie lang, imedens Hovedets 

 hele Længde kun er en Tomme, fem og en halv Linie. Gjællememhranen 

 er saa viid, at den ikke faaer Plads under Gjællelaaget; den udspændes 

 og stöttes ved Hjælp af otte næsten trinde Straaler, af hvilke den forreste 

 som sædvanligt er den korteste. 



Gjællerne ere meget smaae, som ikke saa meget hidrörer fra 

 Gjællebuernes Korthed, som fra de meget lave Gjællekamme, der kun 

 ere en og en Fjerdedeels Linie hbie. Hver Gjællebue er paa den ind i 

 Mundhulen vendende Flade besat med tvende Rader smaae, glatte og 

 halv kugleformige Knuder. Der gives ingen Bigjæller paa den ind- 

 vendige Flade af Gjællclaaget, men igjennem den tynde Hud skinner et 

 lignende blaat Legeme igjennem, som det der sees hos Torsken. 



De lange, traadformige Bugfinner sidde langt fortil paa Struben 

 eller foran Basis af Isthmus. De synes hver at bestaae af en eneste i 

 Spidsen hlövet Straale, og kunde i Beskrivelsen benævnes eenstraalede 



