258 



rummet mellem Panderanden og- den bageste Rand af Kroppens andet 

 Led. Skaftet er liorlere end Svöben, dog* kun i ringe Grad; iövrigt 

 viser det med Hensyn til de enkelte Led samme Forbold som fore- 

 gaaende Art. Svöben er tilspidset, og bestaaer af meget borte Led, 

 omtrent 20 i Tallet: bos flere af mig undersögte Individer, der vare 

 fuldvoxne, omtrent af eens Störreise, og bvis Folere ikke syntes beska- 

 digede, talte jeg 18 til 25 Led. Bisvöben er temmelig lang (mere 

 end halv saa lang som Svoben), ved Roden tyk, i Enden spidst 

 tillobende: den bar omtrent en halv Snees Led, af hvilke Grundleddet er 

 meget tykt, langs den nederste Rand saugtagget eller krenuleret, omtrent 

 saa langt som de tre folgende Led tilsammentagne. 



De nederste Fölere ere omtrent 1 længere end de överste; 

 Skaftet er tyndt og kort; det har ikke Halvdelen af Svöbens Længde; 

 dels to sidste Led ere i Enden af deres överste Rand forsynede med 

 mange Börster; ogsaa langs den underste Rand have de Börster, men 

 meget kortere. Svöben bestaaer af henimod 40*) meget korte Led; 

 langs den underste Rand viser den korte Rörster. 



Ojnene ere store, af en meget levende sort Farve og af en ret 

 mærkelig Form: man kan sammenligne denne med en Kölle, hvis tykke 

 Ende vender ned, eller med en Flaske**). Den nederste, tykke Deel, 

 som næsten ganske indtager den, under de överste Föleres Grundled 

 fremspringende Sideflade af Hovedet, er uregelmæssigt fiirkantet, og har 

 en lidt skjæv Stilling : den bageste og nederste Rand dannes af to rette 

 Linier, der stöde sammen omtrent under en ret Vinkel, hvorimod den 

 forreste og överste Rand udgjöre et Stykke af en Cirkelbue. Fra den 

 överste Rand opstiger lodret den tyndere, halsformige Deel, der er 

 langstrakt, lige bred overalt, og ender afrundet. — Den her beskrevne 



•) Jcd har talt indtil 38 Led i Sviibcn. 

 ••) Denne Lighed har foranlediget Artsnavnet. 



